BULETINUL^ SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 263 



Studiind mai departe acţiunea clorurei de acetil în tub închis 

 la ioo° asupra guanilureei, d-sa a demonstrat că produsul reac- 

 ţiunii este clorhidratul de acetilg-uaniluree, care se poate recrista- 

 lizâ nealterat din apă. 



Dela acest clorhidrat a preparat cloroplatinatul şi picratul cores- 

 punzători. Insă nu a putut în nici un mod să obţină acetilguanilurea 

 liberă, căci imediat după punerea ei în libertate pierde o moleculă 

 de apă, dând naştere la Metil-imino-oxi-triazina. Studiul comparativ 

 al acestor două substanţe i-a demonstrat că într'adevăr sunt două 

 substanţe cu totul deosebite şi că molecula de apă ce se elimină nu 

 e apă de cristalizare, cum a crezut mai înainte, ci este apă de con- 

 stituţie. Intre altele, d-sa a putut trece dela clorhidratul de acetil- 

 g-uaniluree la guanilurea primitivă, desacetilând-o cu acidul sulfuric 

 conc. la rece. 



D-l Dr. Ostrogovich comunică în numele său şi al d-lui Dr. 

 Th. Silbermann despre influenţa acidului benzen-sul fonic în 

 reacţiunile dintre acidul br ornic sau iodic cu anilină. 



In lucrări anterioare d-lor au demonstrat că anilină în soluţia 

 acetică e transformată de acidul bromic în dianilino-chinon-anil, 

 iar acidul iodic o transformă în azofenină. 



Aceeaş oxidaţiunea anilinei făcută însă în prezenţa acidului ben- 

 zen-sulfonic în loc de acid acetic, dă naştere cu acidul bromic la 

 acelaş dianilino-chinon-anil, pe când cu acidul iodic la emer aldina 

 în loc de azofenină. 



D-lor vor continua studiul oxidaţiunilor acestea în prezenţa 

 altor acizi. 



D-l Dr. Andrei Manea comunică despre o reactiune colorată 

 O' acidului oleic şi o metodă rapidă pentru a deosebi fibrele ve- 

 getale de cele animale. Această lucrare a fost publicată în între- 

 gime în Buletinul No. 3 şi 4, pag-. 256. 



Preşedinte, G. Ţiţeica. 



Secretar, M. A. Mihăilescu. 



