88 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



«Aceste luări de sânge pe cari Românii le-au aplicat Musulma- 

 nilor, au împiedicat, ca o nouă eră de barbarie să acopere, la acea 

 dată, din nou Europa şi numai astfel şi voi aţi putut aprinde focarul 

 vostru şi înscrie deviza de lumină după întunerec". 



Şi să nu credem că ceeace am spus despre Ştefan-ceLrMare, ca 

 apărător al crucei şi progresului, era numai ceva relativ la vederea 

 unui om superior şi unic în acele timpuri. 



Toţi Domnii noştri căutau, în toate vremile, să apere progresul 

 şi creştinătatea. — Unii din ei, ca Şerban Cantacuzino, merg până 

 a trăda pe suzeranul turc, aliatul său de nevoe numai spre a ză- 

 dărnici opera lui destructoare asupra Vienei şi Europei. Iată de 

 ce la 28 Februarie 1688 contele Valdstein îi scrise că, numai graţie 

 lui, Viena a scăpat de urgia Turcilor. 



Această preocupare a căpeteniilor noastre de a ne apăra nu nu- 

 mai pe noi, dar prin noi şi cu noi restul Europei, reese chiar şi din 

 următorul pasagiu din epistola lui Mihai-Viteazul către Papa Cle- 

 mente VIII: 



»... astfel că fără zăbavă, sprijinit de sfinţia voastră şi de prin- 

 cipii creştini, trecând Dunărea, voiu înfrunta nu numai provinciile 

 ^învecinate, ci chiar Constantinopolea, scaunul imperiului otoman, 

 »de unde apoi va rezulta marea creştere a puterei creştine, pacea 

 » perpetuă şi securitatea". 



Ce voiţi dar mai clar şi irai hotărît şi care să pue în evidenţă, 

 în mod mai luminos, ideia superioară ce ns conducea şi sacrificiul 

 ce am ştiut face în mod atât de larg. 



De aceste servicii ale noastre Europa cultă trebuie să ţie seamf', 

 iar noi să fim mândri de a vedea înscrise de străbunii noştri fapte 

 aşa de alese în istoria omenirii. 



Dar ceeace doresc a vă spune în mod cu totul deosebit e mai 

 ales relativ la desvoltarea noastră culturală propriu zisă. 



Găsim temeinice urme culturale, încă dela începutul secolului al 

 15-lea, când, la 1400, la Academia din Cracovia se afla întemeiată 

 o bursă pentru tinerii Moldoveni. 



La universităţile polone cu deosebire se duceau tinerii Moldo- 

 veni. Acolo a învăţat latina Miron Costin şi din scrierile polone, cu 

 deosebire, cronicarii noştri culegeau multe date referitoare la is- 

 toria neamului. 



Cu Alexandrn-cel-Bun în Moldova şi cu Mircea în Muntenia, 

 specialişti cunoscători, încep şi zidirea monumentelor măreţe, din 

 cari unele ne-au rămas până astăzi. 



