90 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



Alexandru-cel-Bun aduce din Constantinopol pe învăţatul că- 

 lugăr Gligore Ţamblac, ca predicator la Mitropolia din Suceava şi 

 învăţător. — Mitropolitul său Fteoctist, întemeiază pentru ndiro- 

 sul bisericesc" o şcoală : Greco-latină-slavonă. 



Tot la Suceava se afla o şcoală de drept, după felul celei aflate 

 la Constantinopole, de unde se adusese învăţaţi pentru a se traduce 

 legile numite «Bazilicale». Aceste legi au fost luate mai în urmă. 

 drept model, pentru Rusia, de către Ţarul Alexie Mihailovici. iar 

 nul acestuia, Petru cel Mare, reorganizatorul Rusiei, le numi «înţe- 

 lepte şi creştine». 



Prestigiul Moldovei crescuse aşa de mult încât împăratul An- 

 dronie Paleologlu trimise lui Alexandru-cel-Bun o diademă îm- 

 părătească. 



Astăzi ne fălim cu faptul că suntem un Regat ; să nu uităm că 

 în multe documente slavone, după timp, ca şi în Evanghelia de la 

 Homor, Ştefan-cel-Mare este tratat drept ţar, adică de împărat al 

 Moldovei. 



Istoria ne arată de altfel că de la 1641 până la 1645, sub Va- 

 sile Lupu, se ţinu un SinooHa Iaşi în care biserica ortodoxă de ră- 

 sărit şi-a lămurit situaţia ei deosebită faţă de mişcarea reformatoare. 

 Sub el se înfiinţară şcoli româneşti şi se înlătură limba slavonă, care 

 luase locul celei române în raporturile oficiale. Tot acolo se alese 

 Patriarhul Ierusalimului Paesie de către Mitropolitul Grigore din 

 Larisa, Mitropolitul Varlaam al Moldovei şi Episcopul Atanasie 

 al Romanului. — El fu sfinţit la 1644 în biserica Trei Sfetitele. 



Tot în acei timp se făcu aceeaş patriotică lucrare şi în Muntenia 

 de către marele Voevod Matei-Basarab. 



Vasile Lupu, străin de origină, se identificase cu nevoile ţării ca 

 şi chibzuitul în fapte şi verdele bătrân, de neam curat românesc, 

 marele Matei-Basarab, a cărui istorie am sentimentul că nu e cu- 

 noscută îndeajuns, din punctul de vedere, cu deosebire, al pornirii 

 sale către fapte bune româneşti. 



Macarie, patriarhul Constantinopolului, spune despre Vasile Lupu 

 că era cel mai învăţat domnitor ce cunoscuse. 



Cronicarii ne arată că el a lărgit şcolile întemeiate de Ale- 

 xandru-cel-Bun, că a înfiinţat patru şcoli de »Bogoslovie«, ad/ că cu 

 caracter bisericesc şi două şcoli de gramatică slavono-rom âneşti 

 în Iaşi. • 



In zilele acestuia s"a tipărit de patriotul Mitropolit Varlaam: 

 •'Carte românească de învăţături Duminicile peste an" în 1643, 

 în care s'a afirmat pentru întâiaş dată unitatea neamului şi care 



