96 BULETINUL SOCIETĂŢII UE ŞTIINŢE 



rinţa de a ne atrage în Moldova în direcţiunea catolică, sub scurta 

 domnie a lui Ioan Despotul, 1561 — 1563, produseră două fapte 

 importante : 



In Transilvania se publică prima carte scrisă în limba româ- 

 nească la 1544. Sub Gheorghe Racoţi se permise nu numai cetirea 

 leturghiei în limba românească, dar se şi tipăriră din nou cărţi ro- 

 mâneşti de la 1641 înainte. 



In Moldova, la Cotnari, se înfiinţa o şcoală superioară cu limba 

 de predare latină, greacă şi slavonă şi o bibliotecă publică sub 

 Ioan Despotul. Se adusese pentru aceasta din Saxonia pe Iohan- 

 nes Sommerus, având ca profesori pe Ioachim Retica de matema- 

 tici şi pe învăţatul Lusivic Casper Peucer, ginerile lui Melanchton. 



In acelaş timp, grecii, cari pierduseră independenţa, iar Athena 

 decăzuse, astfel încât ajunsese un mic sat către începutul secolului 

 trecut ; ei, cari se vedeau prigoniţi la Constantinopol şi în restul 

 imperiului turcesc, unde, de pildă ca în Egipt, li se tăiau cu miile 

 limbile, pentru a-i împedicâ de a mai vorbi limba părintească, gă- 

 siră refugiu la Iaşi şi Bucureşti, unde se creară cu încetul univer- 

 sităţi, numite "Academiile greceşti", cari îşi au punctul lor de 

 plecare în primele şcoli de acest soiu, făcute la Iaşi, la 1 644, de 

 către Vasile Lupu şi în Bucureşti la 1680 de către Ş.erban Can- 

 tacuzino. Ele ajunseseră la apogeul lor sub fanarioţi şi cu deosebire 

 sub Mavrocordat. cari le întrebuinţau ca mijloc de desnaţionalizare 

 n ţară şi ca focare de cultură greacă in Orient. 



Elladios le considera, din acest punct de vedere, "Cu totul supe- 

 rioare celorlalte centre de cultură greacă din Orient". 



Ele erau ajutate chiar de Domnii români, ca de pildă de Con- 

 stantin Brâncoveanu. care avu ca bursier al său pe Chrisandos 

 Notaras, fost elev lui Cassini. în urmă profesor la Bucureşti, a că- 

 rui latitudine şi longitudine o determină la 1716. 



Acesta ajunsese arhimandrit la Sf. Gheorghe Nou şi muri pa- 

 triarh al Ierusalimului. 



La aceste şcoli se aflau adesea profesori, doctori în teologie, 

 medicină, filozofie şi câteodată unii aveau chiar mai multe diplome. 



In cuvântarea mea de la 24 Martie 1891 m'am ocupat în special 

 cu aceste şcoli. 



