100 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



voiu mai adăuga că De Flachat, "directeur de l'Etablissement 

 Levantin et de la Manufacture Royale de St. Chamond, associe 

 de 1' Academie des sciences, des Belles Lettres et Arts, de Lyon a , 

 descrie la pagina 229. din cele două volume ale sale. următoa- 

 rele, relative la o călătorie ce a făcut-o, înainte de 1767 în Orient 

 şi pe la noi : "Un om trăia ca un filozofia ţară; am cumpărat bi- 

 blioteca sa ; el se ocupase de chimie ; am găsit o colecţiune de 

 bune cărţi cari v -rbeau de această ştiinţă-. 



Şi cu mult mai înainte, în prefaţa Cazaniei, tipărită la Braşov 

 în 1580, se constată că aceasta se aflase de către Luca Hirsche- 

 rus, în ţara românească, în biblioteca Mitropolitului Serafim. 



Tot în ţara românească în : "oarecare bibliotecă foarte veche la 

 oameni cu totul barbaria, căci aşa se spune în prefaţă, a fost gă- 

 sită între 1533 — 1549 5 de către reformatorul lohannes Honterus, 

 înfiinţătorul liceului german din Braşov, o carte scrisă greceşte : 

 "învăţătura despre vieaţa creştinească", de Episcopul şi Mucenicul 

 Sf. Nil, care a fost tipărită în Elveţia, în urmă, de Michaele Nean- 

 der la 1569. 



De altfel bibliotecile erau răspândite 1a noi în ţară şi s'au găsit 

 adeseaori până târziu numeroase cărţi, până şi în podul şi ascun- 

 zătoarea a mai multor biserici chiar de mâna a doua. 



Constantin Brâncoveanu avea o minunată bibliotecă, pe care 

 turcii au dus-o la Nicopol şi Vidin, unde cea mai mare parte din 

 ea au ars'o în urmă pentru a se încălzi. 



Constantin Mavrocordat, care a domnit de cinci ori în Valahia 

 şi de şase ori în Moldova, avea una dintre cele mai bogate biblio- 

 teci. Dusă la Constantinopol şi vânzând-o, cu banii luaţi după dânsa 

 a căpătat odată domnia. 



In Kezarie Daponte, stă scris, în Catalogul Istoric al oamenilor 

 însemnaţi din secolul al 1 8-lea, următoarele: «...iar biblioteca lui 

 »Iacovache Constantinopolitanul, ce ajunsese mare spătar şi so- 

 "cru a doi domni, lui Grigore Ghica decapitatul şi lui Alexandru 

 »Ghica, vărul aceluia, şi al lui Şuţu şi a altor boieri şi arhierei, s'a 

 "format din o bibliotecă a lui Alexandru Exaporitul, Nicolae Vodă 

 »şi Constantin Vodă, care s'a vândut trăind Constantin Vodă ca 



"să plătească datoria, lui , iar această bibliotecă avea mii de 



» cârţi«. 



Toate acestea dovedesc că starea culturală a ţărilor române, cu 

 toate sbucîumările răsboaelor necontenite, de cari a avut parte 

 acest popor, şi cu toate svârcolirile dureroase a celei mai fatale 

 epoce din câte a cunoscut neamul nostru, epoca Fanarioţilor, că 

 adevărata cultură s'a menţinut totuş în aceste părţi. 



