104 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINfE 



Văzut-am cele ce ne datoresc grecii, cari, graţie în mare parte 

 universităţilor din Iaşi şi Bucureşti, au putut să-şi menţie cultura 

 lor naţională şi să înceapă încă până şi lupta lor pentru indepen- 

 denţă, la 1 821, tot în ţările române. 



Câte sacrificii nu au făcut românii, şi mai ales sub Brâncoveanu, 

 pentru a se tipări şi trimite în Orient cărţi greceşti imprimate până 

 şi cu caractere arabe pentru a se amăgi vigilenţa turcească. 



Şi când ne gândim că o n ultime din oamenii mari cu cari se 

 laudă ei sunt de origină macedoneană l 



Familia Botzari. printre care cu deosebire voiu cita pe Notie şi 

 Marcu, erau din satul Drăgana-Sulioti, din Macedonia; Teodor şi 

 Ghenadie Colocotroni erau români din Peloponez; Alexache Vla- 

 hopol era fiul vlahului Bubulina; Gheorghe Olimpiu era din Vlaho- 

 Livadia, între Tesalia şi Macedonia ; Christodor Perereu şi Riga 

 Fereu, cari fuseseră crescuţi în Muntenia. 



Toţi aceşti mari luptători, cu cari se făleşte neamul grecesc, erau 

 români, ca şi Gheorghe Şina. născut în Moscopol, Macedonia, ma- 

 rele donator, care le-a clădit Academia din Âthena : Mihail To- 

 şitza, din Meţovo, care le-a făcut policlinica ; Apostol Arsaky, care 

 le-a clădit Arsachianul, adică şcoala secundară de fete. 



La aceste nume, trebuie să mai adăogăm pe Hagi Costea, năs- 

 cut în Ianina, şi pe Avera. marele lor donator, graţie căruia au 

 putut să reconstruiască circul şi să reînceapă jocurile olimpice. 



Dar o ţară care s'a resimţit mai mult de binefacerile culturii ro- 

 mâne a fost, cu siguranţă, marele imperiu de la răsărit. 



Bătrânul Hăjdeu, tatăl marelui nostru filolog, zicea în cuvânta- 

 rea sa, ţinută la 25 Iulie 1837, ca efor al şcoalei ţinutului Hotinu- 

 lui, către elevii ruşi şi români : 



» Noi găsim mărturii diplomaticeşti că Rusia nu odată a si che- 

 »mat din Moldova în slujba sa Dieci luminaţi şi iscusiţi, sau scrii- 

 wtori de hrisoave domneşti, doftori, preoţi, etc.«. 



De fapt mulţi din oameni noştrii mai importanţi, români, sau for- 

 maţi la noi, erau luaţi în Rusia ; astfel teologul Grigorie Ţamblac, 

 de care am vorbit mai sus, a fost hirotonisit la 15 Noemvrie 14 15 

 de către Episcopii Rusiei ca Mitropolit ai Kievului. 



Petru Movilă, fiul domnului Moldovei, Simion Movilă, oştean 

 vestit, prin vitejia sa sub zidurile Hotinului, a ajuns Mitropolitul 

 Kievului. El a fondat prima Academie din Rusia, care există şi 

 până astăzi la Kiev. 



Călugărul Pavel Berindei, cunoscut în Rusia sub numele de Pa- 

 leba Berinda şi de Cutinsky, nepotul unuia din pretendenţii la 



