18 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



multe din ele, de sigur că, variaţiunea indicelui cu temperatura, ne 

 dă măsura purităţii sau complexităţii acestor fracţiuni. 



La fracţiunile din urmă ale tabelei III, unde fracţionarea prin 

 distilaţiune a mers până la temperaturi foarte ridicate, variaţiunea 

 indicelui cu temperatura şi chiar dela o fracţiune la alta în ordinea 

 în care au fost obţinute, se prezintă în mod cu totul anormal, con- 

 statare ce se poate face şi în seria densităţilor şi chiar în tempe- 

 ratura de distilaţiune. Faptul nu ne surprinde, de oarece distilaţiu- 

 nea fiind făcută la focul direct, de sigur că s'a produs o disociaţie a 

 hidrocarburelor ce alcătuesc aceste fracţiuni. 



Tabelele IV şi V ne dau indicii de refracţîune ai aceloraşi frac- 

 ţiuni din tabelele I şi III, rafinate însă cu acid sulfuric fumans, 2°/ 

 în tabela I şi 2o°/ în tabela V. 



Acţiunea acidului sulfuric asupra petrolului se ştie că e foarte 

 complexă, depinzând de proporţia acidului sulfuric întrebuinţat şi 

 de temperatura la care se face reacţiunea* Unul dintre efectele 

 reacţionarii cu acidul sulfuric este că se elimină din petrolul tratat 

 hidrocarburele aromatice superioare, fapt ce se poate dovedi prin 

 constantele lor fizice, între cari şi indicii lor de refracţîune. In- 

 tr'adevăr, din tabelele VII şi VIII se constată o descreştere trep- 

 tată a indicilor, excepţie făcând primele patru fracţiuni din ta- 

 bela VI şi întâia din tabela VIII. 



Tabelele VI, VII şi VIII ne mai dovedesc că există o relaţiune 

 foarte strânsă între indicii de refracţiune şi densităţile aceloraşi 

 fracţiuni, fapt ce nu ne îndoim că s'ar fi confirmat şi pentru varia- 

 ţiunea densităţilor cu temperatura, dacă aceasta s'ar fi experi- 

 mentat. 



