160 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



simple ale unor teoreme cunoscute, să se dea soluţiuni mai uşoare 

 sau mai elegante ale unor probleme clasice. Nu este nevoie de ori- 

 ginalitate în toate acestea ; este destul ca chestiunile să fi fost în- 

 tâlnite în cărţi nouă, în reviste puţin răspândite şi ca ele să inte- 

 reseze întru câtva membrii Societăţii. La aceste şedinţe se poate 

 atrage atenţiunea asupra unor cărţi sau articole, să se facă recen- 

 siuni sumare sau rezumate de prin ele : să se trateze chestiuni de 

 istoria matematicilor la noi în ţară : se pot cere informaţiuni şi 

 lămuriri de la membrii cari se ocupă încă în special cu anume ramuri 

 ale matematicilor; se pot face conversaţiuni asupra unor ches- 

 tiuni, etc. 



Aceste şedinţe nu vor avea caracterul solemn al şedinţelor sta- 

 tuare ; ele nu vor fi prezidate ; după dânsele nu se vor încheia 

 procese-verbale. Cel mult darea de seamă anuală va pomeni 

 despre existenţa, numărul şi rezultatul lor. 



La aceste şedinţe pot participa şi persoane cari nu fac parte din 

 Societate, studenţi în matematici şi elevi ai şcoalei de poduri. Per- 

 soanele străine pot fi admise să facă comunicări dacă sunt reco- 

 mandate în şedinţă de un membru al Societăţii. 



Sperăm că cu modul acesta teama pe care o au începătorii de a 

 veni cu lucrări mai mici, mai elementare şi chiar neoriginale, dar 

 interesante, va dispare şi că membrii ne mai fiind ţinuţi să urmă- 

 rească chestiunea cu care nu sunt în curent, vor veni mai des şi 

 în mai mare număr la şedinţele noastre. 



Secţiunea matematică va căpăta astfel o vieaţă nouă şi durabilă, 

 care nu va putea fi decât pentru folosul membrilor săi şi pentru 

 progresul ştiinţelor la noi în ţară. 



După cum am spus, prima şedinţă se va ţine Luni, 1 6 Noemvrie, 

 orele 8 1 / 2 seara, la Universitate, în sala de electricitate. Chestiu- 

 nile anunţate pentru atunci sunt: 



i) G. Ţiţeica: Câteva cuvinte asupra comisiunii internaţionale 

 pentru învăţământul matematicilor ; 



2) /. Ionescu : Găsirea pe cale grafică elementară a unor rezul- 

 tate imaginare ; 



3) T. Lalescu : O epură de calcul grafic ; 



4) G. Ţiţeica : Ce construcţiuni se pot face cu o riglă şi cu un 

 disc circular ? 



