BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 473 



Rezidiul rămas dela evaporarea eterului, destilat cu vapori de apă, 

 lasă să treacă un produs galben roşcat cristalizând pe pereţii re- 

 frigerentului produs care prezintă pf. 68° şi toate proprietăţile azo- 

 benzolului, iar în balon rămân nişte resturi brune ce par a fi înce- 

 puturi de materii colorante. Acestea sunt insolubile în apă, solubile 

 în galben brun, în alcool şi eter, iar acidul chlorhydric le colorează 

 slab în roşu violaceu. Lichidul alcalin rămas dela agitarea cu eter 

 de coloare galbenă brună, acidulat cu acid clorhidric, se tulbură de- 

 punând flocoane gălbui cristaline circa 0,20 de o substanţă ce pre- 

 zintă proprietăţi fenolice. Această substanţă separată prin filtrare 

 sau agitare cu eter, cristalizează din acid acetic diluat în ace fine 

 de coloare roşcată şi prezintă p. f. 79 — 8o°. 



Cristalele se dizolvă uşor cu o coloaie roşie portocalie în acid 

 sulfuric concentrat, galbenă. în eter, benzol, cloroform şi acid acetic 

 glacial. Se mai dizolvă în soluţiuni slabe alcaline cu o coloare roşie 

 portocalie, cari agitate cu eter cedează acestuia materia colorantă, 

 soluţia alcalină rămânând încă uşor palidă brună. 



Eterul evaporat, iar rezidiul recristalizat din acid acetic, prezintă 

 p. f. 82 — 83 . 



A doua încercare Va f&cut astfel : 20 grame anilină s'a ameste- 

 cat intim cu 240 gr. hydroxid în pulvere ; amestecul s'a introdus 

 într'un balon şi s'a încălzit 1 2 ore pe bae de vapori. In timpul în- 

 călzirii se observă o degajare de NH 3 şi un miros de isonitril. In 

 acelaş timp amestecul se prinde într'o masă brună negricioasă cu 

 luciu arămiu. Produsul luat cu apă s'a supus unui curent de vapori 

 care izolează 7 gr. azobenzol. 



Lichidul din balon după răcire separă prin filtrare o materie brună 

 negricioasă, circa 5 gr., el singur rămânând colorat în galben brun. 



Lichidul alcalin acidulat cu acid acetic şi agitat cu eter, acesta 

 extrage circa 0,40 produs fenolic, care după două recristalizări în 

 acid acetic prezintă p. f. 82 — 83 . 



Produsul acesta se identifică cu ortoxiazobenzol, 



C 6 H 5 N = N — C 6 H 5 , . , . '.-",. ,- ., 



^ TJ / , isomerul azoxibenzolului obţinut alături de 



<JhL( 2 ) 



alţi isomeri pentru prima oară de către Bamberger 1 ), încălzind 105 



*) B. 33.1950. 



