194 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC ŞI METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA AUGUST 4909 st. n. 



Director: N. COCULESCU 



înălţimea barometrului deasupra nivelului Mărei 82 metri 





CS>C8 S 



*£ s 



cu t- 



c © c 



1 



remperatu 



a 



Ume- 



fa 



*£ © 



§a 



fi «S 



'=■5 

 fi £ 



«o 



«o 

 3*e 



Temp. 



© 

 a 

 .-0 



Vântul 



«8 



■gS 



a fi 

 o,— 

 < 



® « 



c fi 



FENOMENE DIVERSE 





aerului G0 



aeiului 



solul. C0 



>3j 



.5 c 



c! fi 





o, - 



.2 



s 





° 



â 

 a 



o 

 ©~~ 



cq 



ac 



O ®°, 



S © 



© ■- 



— c 





Adânc. 



17 



fio 

 III 



5 1 



•3 



B g 



-3 © 



3.© 

 g p. 



03 a 







fs. 





30 cm jSflem 



1 



755.4 



23.9 



32.0 



18.0 



14.0 9.2143.2 



1 



14.6 



59.0 



13.6 



27.0i 25.1 



0.0 



ENE 



3.2 





4.6 



.n- a 





2 55.2 



25.8 



34 7 



17.4 



17.3 14.7 50.9 



14.0 



61.5 



13.0 



27.1125.1 



1.7 



ENE 



2.1 — . 



3.2 



xL°a 





3i 52.9 



25.7 



33.4 



17.0 



46.4 8 8)40.5 



I4.4|l57.3 



11.5 



27.1125.1 



0.0 



NE,SE 2.4!! - 



4.1 



— 





4 51.1 



24.4 



30.6 



16.9 



43.7 40.8148.9 



1 4.3.55.3 



10 



26.7)25.1 



8.0 



NE 



2.0 0.0 



3.1 



© 16 h 10-16'>25 





5 52.2 



26,1 



30.8 



23.0 



7.8h 9.5'37.8 



3.4 



56.0 



17.5 



26.0,24.8 



8.7 



NNE . 



5.7 



— 



5.3 



/42 h 10-io'>45 





6 52.0 



27.6 



34.0 



23.6 



40.4 9.7 36.3 



3.9 



50.0 



17.5 



25.924.7 



8.0 



NNE 



5.4 





G.3 



_ 





7 51.4 



27.4 



34.5 



22.0 



42.5! 10.1 39.2 



8.2 



58.5 



17.5 



26.4Î24.6 



7.0 



ENE 



3.6 





6.0 



— 





8 52.2 



26.3 



33.4 



18.5 



14.91,10.1 41. 5|j 5.6 



53.0 



11.5 



26.5124.6 



8.0 



■ NNE 



2.9 i — 



3.7 



— 





9, 54 8 



27.1 



34.0 



20.9 



13.11:12.1 49.6 8.9 



62.0 



15.0 



26.8124.7 



5.0 



NNE 



2.0 - 



3.6 



— 





40 54.0 



26.4 



34 5 



20.0 



14.5 12.0 49.2 10.3 



62.1 



14.0 



27.1 121.9 



4.7 



NNE 



1.1 



— 



3.3 



— 





11 51.8 



24 5 



31.8 



18.3 



13.5 



13.3 56.8! 6.6 



52.3 



1-2.9 



26.8125.0 



6.3 



wsw 



2.1 1: 0.0 



3.6 



< o 20 h 30-23 h 25,® p R o 23 h 25-23 b 35 



12i 51.6 



23.7 



30.9 



17.9 



13.0 



13.3 



65.7[ 9.7 



54.8 



14.0 



25.9124.8 



5.0 



ENE 



2.5 4.2 



2.8 



• °2 h -2 h 30, K ° 1 9 h 43. • "°20 



"5-22 



13 52.8 



23.S 



30.4 



19.6 



10.8 



11.3 



54.3! 9.8'4 Q .3 



15.6 



25.1J24.6 



2.7 



NE 



2.7 2.7 



3.2 



— 





14! 49.3 



25.3 



32.7 



48.7 



14.0 



12.4 56.51111.5 53.0 



13.5 



23.8124.51 6.0 



WSW 



3.1 



0.0 



5.0 



©<>22 h -22 b 47 





15 52.8 



18.7 



27.5 



42.4 



15.4 



7.9'52.913.1 



55.3 



7.7 



24.6124.4 3.3 



WNW 



2.8 



0.6 



3.9 



— 





16 55.1 



19.9 



29.2 



40.5 



18.7 



7.041.413.9 



56.0 



5.0, 



23.7)23 8 



2.7 



WSW,NW 



2.5 



_ 



5.8 



-o-'a 





17 55.2 



23.8 



34.0 



43.5 



20.5 



9.7 47.0 J12.7 



52.0 



7.6 



24.423.6 



1.3 



wsw 



4.2 







3.7 



^-°a 





18 54.4 



25.0 



34.2 



45.0 



19.2 



8.7 40.9 



13.1 



59.1 



8.2 



25.323.8 



3.0 



SE 



2.0 







4.4 



— 





19 56.0 



25.2 



35.0 



45.4 



19.6 



8.437.8 



13.8 



57.2 



101 



25.8i24.1 



0.3 



SE 



4.6 



— 



4.6 



_a- u a 





20] 57.7 



22.9 



28.0 



21.0 



7.0 



12.2J59.5 



3.6 



54 



13.5 



25.4124.4 



8.3 



NE 



3.8 



0.0 



3.8 



®8 h 43-9 h 4 





21 54.9 



23.1 



31.1 



17.2 



13.9 



11.0J55.0 



11.7 



57.4 



13.5 



24.6 



24.1 



3.3 



NE, SE 



2.4 



0.7 



2.6 



®02M0-2 h 50 





22 52.8 



22.8 



31.0 



15.0 



16.0 



7.8J41.1 



43.7 



52.0 



8.5 



24.1 



24.0 



0.0 



SE ' 



2.0 



— 



4.0 



-c-°a 





23 52.1 



24.1 



32.7 



14.7 



18.0 



9.8148.5 



9.8 



60.0 



9.0 



24.9 



23.9 



4.7 



NE 



1.7 



— 



2.9 



-o-°a 





24 1 ! 52.5 



25.4 



34.1 



17.0 



17.1 



12.0Î53.8 



8.1 



60.8 



11.9 



25.6 



24.0 



8.3 



i NE,NNE 



1.7 



— 



3.4 



-a. u a 





25 52.8 



24.5 



29.0 



20.2 



8.8 



12.658.3 



1.5 



46.0 



17.5 



26.1 



24.3 



8.0 



ENE 



2.8 



— 



3.1 



— 





26!! 51.9 



23.8 



29.6 



16.4 



13.2 



9.2! 46.0 



8.'2 



56.0 



11.5 



25.0 24.1 



7.0 



! NE,ENE 



2.9 



— 



3.2 



-n-°a 





27 52.7 



24.1 



32.0 



17.2 



14.8 



9.0 44.0 



11.0 



52.0 



11.0 



25.1 



24.0 



3.0 



' ENE 



3.7 





3.7 



xL°a 





28 53.2 



24.1 



32.2 



15.9 



16.3 



8.3J39.5 



10.8 



55.7 



9.0 



24.2 



24.0 



2.3 



| ENE 



3.2 



— 



3.4 



-o.°a 





29!' 52.5 



24.5 



31.5 



16.3 



15.2 



8.8142.5 



12.6 



52.0 



9.5 



24.9 24.0 



4.3 



i Var 



3.1 



— 



4.9 



-n.°a 





30! 49.7 



23.3 



31 6 16.5 



15.1 



9.7149.2 



6.0 



51.0 



10.5 



24.823.9 



b.t 



ENE 



1.1 (i.O 



3.1 



©8\La7 h 58 m 30' slab eutr. 



de păm. 



31 47 8 



21.7 



286 



16.8 



11.8 



11.3'60.8 



il0.5 



48.1 



12.2 



24 5 ! 23.9 



3.7 



WSW 



3.4 3.3 



4.3 



®°l h 30-2 h 30 





M. 



52.9 



24.4 



31.9 



17.5 



14.4 



10.3 



48.0 



1299.3 



55.1 



12.0 



25.5 



24.4 



4.6 



NE,ENE 



2.7 



8.5 



122.6 







Ca şi precedenta sa, luna August 1909 a avut la Bucureşti un timp foarte călduros şi excesiv de secetos. 



Temperatura lunară, 24°4, este cu peste două grade mai ridicată decât valoarea normală, dedusă din perioada de 35 de ani de 

 observaţium termoinetrice 4871— -1905. In acest interval am avut numai 3 ani (1873. 1890 si 1905), în cari temperatura luuei August a 

 fost mai ridicată ca acum, iar limitele între cari ea a variat sunt: 24 L 9 în 1890 şi 18''3 în"l8S4. Afară de zilele de 15 şi 16 cari au fost 

 '•eva mai reci, toate celelalte au fost mai călduroase ca de obiceiu. si cu deosebire acele dela 5 la 10, 18 la 19 şi 24 la 30. Tempera- 

 tura maximă absolută din cursul acestei luni 35°0, s'a înregistrat la 19, iar minima absolută 10°5, la 10. Ambele aceste temperaturi ex- 

 treme sunt coprinse în limite normale, căci în alţi ani dela 1877 încoace, termometrul a atins în această lună valori mult mai ridicate, 

 ajungând până la 4<j°8 în 1896, iar în 1901 el s'a coborât la 6°S. Toate zilele au fost de vară; de obiceiu sunt numai 27. 



Cantitatea totală de apă, abia 9 mm, reprezintă numai 16°/ din aceea ce se adună in mod normal în această lună. De la Isiii 

 încoace, de când avem observaţiuni udometrice la Hucureşti, numai în anii 1873, 1883, 1897, 1905 şi 1907 această lună a fost tot atât 

 sau şi mai secetoasă ca acum. Am avut în total 5 zile cu putină ploaie; în două dintr'lnsele, la 11 şi 12, ploaia a fost însoţită de ma- 

 nifestaţium electrice. 



Presiunea atmosferică mijlocie 753 mm este cea obişnuită. Coloana barometrică a variat in această lună intre 759 mm la 20 şi 

 747 mm la 12: deci o variaţiune de 12 mm. 



Vântul dominant a fost crivăţul (ENE). caic a suflat în proporliune de 54°' . In ziua de 5 a suflat vânt tare, atingând iuţeala 

 de 11 metri pe secundă. 



Umezeala aerului a fost cu 14% mai mică ca în general. In zilele do 3. 18 si 19 umezeala relativă se găsea la 2 ore p. m. 

 sub 20%. 



Cerul mai inorat ca de obiceiu. Zile senine am avut 13, noroase 11 şi acoperite 7, In mod normal sunt în această lună res- 

 pectiv 19,9 şi 3 de asemenea zile. 



Soarele a strălucit in toate zilele pe o durată totală de 299 ore, în loc de 320 ore, cât el se arată în general. 



In 12 zile s'a notat rouă. 



Din cauza secetei şi a căldurilor ce au avut loc în aceasta lună. vegetatiunea din uavcul Observatorului Astronomic şi Meteo- 

 rologic a suferit foarte mult ; pământul s'a uscat şi a crăpat la adâncimi mari. Araturi şi săpături nu se pol face: iarba s'a uscat cu 

 totul. Porumbul care a legat este aproape copt. S'au copt varietăţile de struguri timpurii, perele şi prunele de vară. Frunzele arbori- 

 lor şi arbuştilor au început să cadă Înainte de vreme. 



