ISLANDS BERGSBYGGNAD. 9 



detaljerade iakttagelser beträffa, förtjena dessa, såvidt jag erfarit, i allmänhet det största 

 förtroende. 



NiDDA har till exempel tydligen framhållit de i basaltformationen visserligen un- 

 derordnade, men för densamma säkerligen ganska vigtiga tufflagren, hvilka WrNKLER 

 deremot tyckes hafva i betydlig grad förbisett. Dessa tufflager sönderdela de mäktiga 

 basaltfjällen i underafdelningar, som just derföre falla desto mer i ögonen. Winklees 

 "trappmurar af 1000 fots mäktighet" och mera, äro i sjelfva verket uppbyggda af vex- 

 lande lager af basaltartade bergarter (med mandelstenar och vackor) samt tuff. Den 

 enformighet, man vill låta påskina, är derföre icke så alldeles afgjord. Detta har ge- 

 nom NiDDAS iakttagelser redan blifvit lagdt i dagen. Något sednare än af Krug von 

 NiDDA, besöktes Island af den vetenskapliga expeditionen under Gaimard, på hvilken 

 Roberts *) uppsats om Islands Geologi följde. Denna uppsats innehåller visserligen 

 åtskilliga upplysningar om landets geognosi, men förlorar sig i uppräknandet af en 

 mängd fyndorter för mer eller mindre ofullständigt karakteriserade bergarter. En all- 

 män öfversigt af landets geologiska natur kan knappast derur hemtas. Robert vill be- 

 visa surturbrandslagrens submarina natur, men utan kännedom om de dessa aflagringar 

 åtföljande växtaftrycken. 



Arten af dessa intressanta växtaftryck upptäcktes åren 1839 — 40 af Steensteup, 

 som då uppehöll sig i landet på uppdrag af den Danska regeringen i och för under- 

 sökning af möjliga koltillgångar i surturbranden. I medlet af 1840-talet besöktes Is- 

 land, som ofvan är angifvet, af Waltershausen och Bunsen; derefter meddelade den 

 sistnämnde sin uppsats om de varma källorna -) och längre fram den epokgörande af- 

 handlingen om de isländska bergartei'nas sammansättning. ^) 



Värdefulla bidrag till kännedomen om Islands geognosi hafva, som vi nämndt, 

 ytterligare lemnats af Kjerulf. Den lavaartade naturen hos en del basaltlager har af 

 honom isynnerhet blifvit framhållen. Flera intressanta förekomstställen, såväl inom 

 basalt- som trachytbildningen, äro i detalj beskrifna och upplysta genom talrika pro- 

 filer; likaså hvad tuff och lävabildningen beträffar. 



Kjerulf har sökt att ordna basaltformationens lager efter gångförhållandena, — 

 "den enda giltiga grund, som i ett på vulkanisk väg uppkommet land kan följas." Nå- 

 gra anmärkningar i följd derutaf komma i det följande att framställas. 



I slutet af förra årtiondet, berestes Island af den nyss omnämnde Winkler, som i sin 

 uppsats om Island nedlagt sina detaljerade iakttagelser från ön och derjemte äfven upp- 

 ställt resultater rörande dess uppkomst, som helt och hållet skilja sig från föregående 



de, som han framkastade, emedan han iakttagit trachj't flerstädes pä gränserna af den ifrågavarande delen af 

 landet och äfven funnit trachytiska bergarter bland jökelstenarna. Detta antagande har visserligen sedan visat 

 sig oberättigadt, men har, såsom är nämndt, aldrig heller blifvit anfördt såsom ett faktum. N. begränsar 

 skarpt de punkter, der han verkligen funnit trachyt, och der han på grund af gjorda iakttagelser trott den 

 vara tillfinnandes. 



') Voyage en Island etc. sur la Corvette "La Eecherche", 1835 — 1836. Min. et Geol. par Eug. Robert. 



-) PoGGKNDOKF, Aunal. Phys. Chem. LXXII, 1847. 



-■ä) PoGGENDORF, Anual., LXXXIII. 1861. 



9 



K. Vel. Akad. Haiidl. B. 7. N:o 1. " 



