ISLANDS BBRGSBYGGNAD. 5 



Efter dessa förberedande anmärkningar öfvergår jag till den närmare utvecklingen 

 af ämnet. Jag skall först i korthet vidröra de hufvuds^ynpnnkter, rörande den märk- 

 värdiga öns geologi, som hittills af olika författare framhållits. 



Anda från slutet af förra århundradet har Island upprepade gånger blifvit berest 

 af naturforskare, som lemnat bidrag i detta hänseende, och äfven genom andra rese- 

 närer har kännedom om landets märkvärdiga natur vunnits. Denna är nämligen ofta 

 så märklig och i ögonen fallande, att till och med den vid iakttagelser af naturens före- 

 teelser mera ovane, här icke lätt kunnat förbise dem. Bergsbyggnaden, blottad i fallens 

 tvära genomskärningar eller angifven af de nakna eller endast af ett ofullkomligt gräs- 

 täcke eller flygsand betäckta lavaströmmarna, de ofta i vägen liggande vulkankratrarna 

 och varma källorna, de stolt uppstigande jöklarna och äldre eller nyare vulkanerna, — 

 allt har trängt sig på uppfattningen och åtminstone i någon mon gjort hvarje isländsk 

 reseskildring till en naturbeskrifning. 



Likväl hafva naturligtvis i allmänhet de stora ^itcturmärkvärdigheterna företrädes- 

 vis tilldragit sig uppmärksamheten. Oaktadt de talrika resebeskrifningar från Island, 

 som äro tillgängliga, äro detaljer i fråga om dess bergsbyggnad derföre i allmänhet tunn- 

 sådda. Detta öland uppe vid polcirkeln är i sjelfva verket så vidsträckt, och dess na- 

 tur så otillgänglig, fjällen så höga, branta och sönderstyckade, det obebodda platå- 

 landet i det inre af flera skäl så oåtkomligt, afstånden i allmänhet så stora, att en 

 sommars vistelse i landet, — och längre tid har i allmänhet icke offrats deråt af rese- 

 närer — endast kan medgifva ett noggrannare skärskådande af enstaka spridda punk- 

 ter, helst de fleste, som besöka detta land, sannolikt icke vilja underlåta att åtminstone 

 flyktigt beskåda de fenomener derstädes, som kunna räknas till de mest framstående 

 naturföreteelser på vår jord, såsom Geysirverksamheten, solfatarorna och vulkanismens 

 omedelbara verkningar. 



Islands bergsbyggnad är derföre icke heller i detalj känd, annat än hvad beträffar 

 vissa spridda punkter; men dessa äro ofta långt aflägsna. Sålunda finner man, att ett 

 arbete, hvilket i följd af sitt yttre omfång tyckes böra ge förklaring öfver en hel mängd 

 geognostiska företeelser ilandet, såsom det i det följande närmare omnämnda arbetet af 

 WiNKLER *) i sjelfva verket endast behandlar några spridda punkter, ofta utan inbördes 

 sammanhang. Sålunda ligger ungefär en tredjedel af de lokaliteter Winicler beskrifvit 

 i Reykjaviks omedelbara närhet. Andra äro spridda på betydliga afstånd ifrån hvar- 

 andra. Huru svårt det skall vara, att af dylika spridda iakttagelser leda sig till all- 

 männa slutsatser, är tydligt. De stora afstånden medge icke att se sig om öfver vid- 

 sträcktare delar af landet och på samma gång vitförligare granska ett sammanhän- 

 gande parti af detsamma, hvilket dock tvifvelsutan skulle lända till mycken fördel, 

 men hvartill resande i detta land väl svårligen äga tillfälle. Önskligt vore det der- 

 före, att Islands bergsbyggnad erhölle en noggrann undersökning genom försorg af den 

 regering, som har sig landets vård anförtrodd. Då först kunde vetenskapen erhålla 

 fullt begrundade svar på många frågor om öns geologi, hvilka hittills ligga mer eller 

 mindre obesvarade. 



') "Island. Der Bau seiiier Gebiige und dessen Geologische Bedeutniig". Miinchen, 1863. 



