-L^en geologiska karta öfver Island, som häi^med lägges inför den vetenskapliga verl- 

 dens ögon, kan visserligen icke göra anspråk att vara uttömmande. Den vill, såsom 

 redan den lilla skalan (nära ^iuötoiiö) ger vid handen, endast framställa de stora grund- 

 dragen af Islands bergsbyggnad, till lättnad för en hastigare öfverblick öfver densamma, 

 än blotta beskrifningar kunna medge. Men till och med dessa stora grunddrag hafva 

 icke allestädes kunnat angifvas med full bestämdhet, till följd af bristande kännedom 

 om landet; till och med gränserna för de landsdelar, der palagonittuffen är mera rå- 

 dande, och der basaltformationen mera uteslutande uppträder, hafva icke allestädes 

 kunnat med säkerhet uppdragas. De stora ödemarkerna i landets inre äro ännu till 

 största delen outforskade. Efter de allmänna stråkvägarna kan bergsbyggnaden vara 

 mera detaljeradt känd, men utom dessa är den endast i sina allmännaste drag bekant. 

 Sålunda uppträder palagonittuffen enligt Zirkel^) efter Thjörsåns öfre lopp i alla genom- 

 skärningar, der fast berg iakttages. Dylik tuff finns äfven pä den såkallade Sprengi- 

 sandr, mellan Hofsjökeln och OdåÖahraun, i landets midt. Fjällen kring Myvatn i 

 nordöstra delen af landet bestå äfven så godt som uteslutande af dylik tuff, och öster 

 derom har jag iakttagit densamma ända till Dymmagil mellan GrimstaÖir och Vopna- 

 fjord. Och i sydvestra delen af landet eger denna bergart, som bekant, en mycket stor 

 utbredning. De närmare gränserna för de delar af landet, der dessa tuffmassor äro 

 rådande, kunna dock icke allestädes angifvas. I fjället BiiÖarhåls, norr om Hekla, på 

 venstra Thjorså-stranden, har Zirkel igenkänt ett af de karakteristiska, isländska basalt- 

 fjällen med sina trappformiga, skiktade lager, men hvilken utbredning de basaltartade 

 bergarterna i sjelfva verket intaga emellan Vatnajökeln och E3'afjallajökeln är icke med 

 visshet bekant. Begränsningen mellan tuffen och basaltformationen i vestra delen af 

 landet, söder om Ok, är icke heller fullt bestämd. De prickade linier, som eljest äro 

 på kartan uppdragna, för att beteckna gränserna för de olika geologiska bildningarna, 

 hafva derföre der, likasom på andra ställen, der osäkerhet egt rum, icke blifvit ut- 

 dragna. 



Denna obestämdhet i begränsningen mellan basalt- och palagonit-formationen bör 

 dock icke blifva vilseledande i fråga om dessa bildningars ömsesidiga art och beskaffen- 

 het, helst dessa bildningar i naturen öfvergå i hvarandra. Derföre har det icke ansetts 

 obefogadt att, med denna reservation, uppdraga ungefärliga gränser dem emellan. 



Trachytiska bergarter förekomma i Island så underordnade, att de flesta före- 

 komstställen icke kunnat utsättas annat än med ett konventionelt tecken. Färgbe- 



1) Bemerkungen iiber die geognostisclieu Verhältnisse Islands, Biliang till Preyer und Zirkel, Reise nach 

 Island, Leip/ig 1862. 



