6 AUG. QUENNERSTEDT, 



Att dessa isflak en gång bildat ett sammanhängande täcke af betydligare ut- 

 sträckning lider intet tvifvel, likasåväl som att ett sådant på dessa breddgrader under 

 ingen årstid kan på ett öppet haf uppnå en sådan mäktighet, hvartill flera års med- 

 verkan måhända varit af nöden. Afven under vårmånaderna eger visserligen nybildning 

 af is ständigt rum häruppe, och denna kan under skyddade lägen måhända samman- 

 vexa till ett täcke af någon utsträckning, men af sjögången brytes dock detta snart i 

 smäri-e stycken, som aldrig uppnå någon betydligare tjocklek. Från Ost-Grönlands 

 fjordar kan denna stora is icke hafva sin upprinnelse, då, enligt Graah, det är en stor 

 sällsynthet att landisen der, efter starka aflandsvindar, drifver så långt till sjös som 

 3 — 4 mil, att förtiga att sådant ej skulle stå i öfverensstämmelse med strömmens rikt- 

 ning. Polarhafvet norr om Spetsbergen torde väl snarare få anses såsom dess bildnings- 

 härd, såvida den ej, i likhet med hvad som kan antagas om den jökelis, som man mö- 

 ter härstädes, härrör från detta lands egna fjordar. 



Till någon betydligare myckenhet såg jag icke sådan stor is. Endast undantags- 

 vis passerades packor, som uteslutande utgjordes af sådan. Brottytorna hade här icke 

 blifvit afspolade och flaken hade ofta bibehållit de skarpa vinklar, i hvilka de blifvit 

 brutna från hvarandra. De betäcktes af ett tjockt och jemnt snölager, hvars bländande 

 hvithet angrep ögat. — Vanligare anträffades sådana flak spridda bland den mindre 

 isen. De hade då merendels en afrundad form och buro spår af att hafva varit ut- 

 satta för vattnets inverkan. Deras yta var vanligen öfversållad af en mängd små is- 

 stycken, och kanten uppbar en understundom till flere alnars höjd uppskrufvad vall af 

 flata och skarpkantade block. 



Vanligare än denna is var en annan af samma allmänna utseende, men af mindre 

 storlek. Flakens längd öfversteg i allmänhet icke 6 — 10 alnar och öfver vattnet reste 

 den sig endast en eller annan fot. Man uppgaf att salen företrädesvis söker sådan is. 

 På den större har han förmodligen alltför stor svårighet att komma upp. 



Sannolikt utgjordes packisen längre in hufvudsakligen af större is; i kanterna af 

 densamma anträffades emellertid mestadels is af vida yngre datum. Under namnet bay- 

 is sammanfatta sälfångarne all sådan nybildad is, vare sig att den ännu är helt tunn 

 eller tjockare och mera snörik. Ett särskildt intresse erbjuder denna bayis derigenom, 

 att den gifver oss en inblick i sättet för polarisens uppkomst och tillåter oss att följa 

 de särskilda utvecklingsstadierna af densamma. De bifogade teckningarna skola bättre 

 än beskrifningarna ställa detta för ögat. 



Ofta var hafvet, så långt man från däck kunde öfverse det, fullkomligt betäckt 

 af smärre aflånga isflak af 1 — 2 alnars diameter och ett par tums tjocklek. Deras färg 

 var gråaktig. Nästan alltid voro de försedda med en något upphöjd ljusare kant, för- 

 modligen uppkommen genom den ömsesidiga af dyningen förorsakade nötningen. Denna 

 isform tyckes vara hvalfångarnes "pancake-ice" (Tafl. I, fig. 1). ') Der den var tunnare 

 kunde man spåra att den uppstått genom hopfrysning af ännu mindre isstycken, och i 

 sjelfva verket fick man i kanterna af isfältet, der vattnets rörelse var starkare, ofta se 

 en myckenhet små runda isskifvor af några tums längd, hvilka jag, der de lågo tätt 

 packade, i min dagbok jemfört med stenläggningen på en gata. Likasom pankaksisen 



') Möjligen tillhör denna benämning- rättare den straxt nedanför omtalade mindre tallriksisen. 



