D.JURLIFVET I ISHAFVKT. lÖ 



trakter. Det är på 72"— 73" N. B., som Jan Mayensfångsteii bedrifves, ocli på ve,stisen 

 finner inan, enligt Zorgdkager, norr om 78" N. B., icke längre några sälai'. Ph. hispida 

 såg Parry norr om Spetsbergen ännu på närmare 83" N. B. 



Inom den Amerikanska polar-arkipelagen finner man Grönlandssälen omtalad en- 

 dast söder om Lancastersundet. På vestsidan af Istlimus Boothi* förekoinmei han, en- 

 ligt RoRS, talrikt, deremot icke på ostsidan eller i Prince Regents-Inlet. 1 sin Voyage 

 to Hudsons Bay 1746- — 47 omnämner Ellis på några ställen i förbigående de här före- 

 kommande salarna, hvilka sägas icke träffas härstädes i någon mängd nedanför 60" 

 N. B. — Fastän de ingenstädes med ett ord beskrifvas, så kan man dock af den om- 

 ständigheten, att der talas om ofantliga skaror på isen, såväl som deraf, att på en af 

 tabellerna en svartsida finnes aftecknad, sluta, att det är denna art, som företrädesvis 

 blifvit afsedd. Vid ostkusten af Grönland såg Graah honom i stora flockar i medlet 

 af Juli på omkring 64" N. B. — Vid vestkusten af Spetsbergen träffades han icke 

 1858, lika så litet omtalas han derifrån af 1861 års expedition, deremot såg Malmgren 

 några flockar i Hinlopen Strait i medlet af Augusti (1. c). Frän Hvita hafvet och 

 Nowa Zembla omtalas han såsom allmän; från hela den Nord-Sibei-iska kuststräckningen 

 saknas uppgifter. Förhåller det sig så som Fabricius uppgifver, att Grönlandssälen 

 företrädesvis uppehåller sig på djupt vatten, så skulle man ej vänta att finna honom 

 vid Amerikanska fastlandets eller Siberiens grunda kustvatten. De salar, hvilka VV^rangel 

 på sina isfärder någon gång träffade liggande vid sina lufthål. tillhörde antagligen 

 icke denna sälkapsligt lefvande art, hvilken icke skall bilda sig sådana vakai- i isen, och 

 derföre endast lägger sig upp på den lösa drifisen, men icke på fast obruten is. hvar- 

 före den vid Grönland, när fjordarne om vintern isbeläggas, drager sig längre ut mot 

 öppna sjön, endast berörande de yttersta kustlinierna. I Kamtschatkahafvet finnes han, 

 enligt Pallas, talrikast i granskapet af Olutora (Oljutorsk). Från de sj^dligare delarne 

 af Kamtschatka omtalas han icke af Kittlitz; de få i hans resa förekommande upp- 

 gifter om salarna gälla blott Ph. nautica och equestris Pall. Det ryska namnet Kry- 

 latka (=alata), hvilket af Pallas och Lepechin tillskrifvas Grönlandssälen, tilldelas af 

 K[TTLTTZ Ph. equestris. 



Inom Atlanterhafvet infaller södra gränsen föi- denna sähirt med New-Foundland 

 och Island. Vid sistnämnde ö förekommer den under vintern och en del af våren i de 

 nordvestra och nordliga delarna, såsom i Patriks-, Ise- och Arnefjordarna, samt i Skage- 

 och Ofjord. ') Att den der är talrik ser man af Thieijemanns uppgift, att på en dag 

 fiere hundra blifvit dödade, hvilket måste förutsätta skaror af mänga tusenden. Någon 

 gång hafva äfven nor^^ka fartyg gjort fångster helt nära intill Island. 



Längre i söder, såsom till New- York, Shetlandsöarne, Englands och noi-ra Frank- 

 rikes kuster, förirra sig endast någon gång yngre individer. Vid Finmarken haf\'a så- 

 dana oftare (måhända regelbundet?) visat sig (Nilsson, Malmgren). 



Såsom bekant aflägsnar sig Grönlandssälen från kusttrakterna inom sitt gebiet pa 

 regelmässiga tider för fortplantningens skull. Han går då i skaror upp pa drifisen. 

 merendels på långt afstånd frän land. Från Grönländska vestkusten försvinna de första 

 gången i Mars månad och återvända i slutet af Maj, efter att hafva kastat vsina ungar. 



') Olakse.n, Keisi' til Island. 



