Dendrometridae. 23 



ten han dock sedermera vid släktbeskrifningarna upptager. Redan af denna 

 anledning är tabellen oanvändbar och blir det äimu mer tili följd af andra 

 oegentligheter. Sä t. ex. hänföres Odontopera tili afdelningen „A. Hinterfliigel 

 zwischen Rippe 4 u. 6 nicht ausgenagt", samt vidare tili underafdelningen 

 „b) Dieselbe gleichmässig ausgezackt", d. v. s. bakvingarne äro lika mycket 

 urgröpta emellan ribborna 4 och 6, som emellan öfriga ribbor. — Angerona 

 har föga större urgröpning emellan ribborna 4 och 6 pä bakvingarne än Cro- 

 callis, ehuru enligt Lederers tabell den förra borde hafva, den sednare sakna 

 iugröpning. Sä, smä olikheter, som om palperna räcka ända fram tili pannan 

 eller ej (skilnaden emellan Angerona och Epione) torde knappast kunna sär- 

 skiljas. Att hämta käunetecken frän antennernas kamtänder är olämpligt, ty 

 sädana förefinnas endast hos g. Herrich-Schäffer har ocksä lätit hithörande 

 släkten stä, invid hvarandra (VI pag. 107 — 110). Angäende hans „Schema" 

 kunde bland annat anmärkas, att hos Opisthograptis bäde ingröpningen vid 

 vingspetsen och ingröpningen vid ribban 5 ä bakvingarne är nastan omärklig. 

 I sin tab. VII, Tabula afiinitatum Geometridum och dess förklaring pag. 

 VIII — IX sammanställer H.S. Angerona med Fidonia pä grund af „staubige 

 oder gesprenkelte Fläche mit undeutlichen oder drei Querlinien". Bottenfärgen 

 hos Angerona är säregen, nägot liknande förekommer endast hos Plagodis och 

 Numeria, men icke hos Fidonia, där alls icke nägon för släktet typisk botten- 

 färg förefinues. Att tvärlinier saknas är likasä egendomligt för Angerona, hos 

 Fidonia förefinnas sädana i regeln, om ock de stundom äro otydliga. 



Nägra hithörande släkten, nämligen Odontopera, Eugonia, 

 CrocalUs, Selenia och PericaUia bilda en ganska naturlig under- 

 grupp. Dessa släkten päminna tili yttre utseende om nattfiyfjär- 

 larne. Kroppen är nägot tjock, hufvudet litet och liksom indra- 

 get i thorax, som är ullhärig. Antennerna hafva hos 5 diibbel 

 kamrad, palperna äro länga och häriga, med spets utan har. Sug- 

 tungan är hos Odontopera, Selenia och PericaUia af vanlig längd 

 samt spiralrullad, hos Eugonia däremot endast af palpernas längd 

 och hos Crocallis icke ens sä läng. Tili färgen öfverensstämma 

 som vanhgt hufvud och thorax med framvingarne, abdomen med 

 bakvingarne. Äfven vingformen päminner om nattflyfjärlarne, ty 

 framvingarne äro länga och deras framkant är rak. Vingspetsen 

 är skarp, utkantens utspräng pä framvingarne är olika hos skilda 

 släkten. Sälunda finnes hos Selenia ett bredt och rundadt ut- 

 spräng vid ribban 4, hos Eugonia ett skarpt utspräng vid samma 

 ribba, hos Odontopera och PericaUia tvänae, tandlika utspräng, 

 det ena vid ribban 4, det andra vid ribban 6, hos Crocallis lin- 

 nes slutligen endast smä utskjutande vägor vid ribbornas ändor, 

 dock tydligare vid ribborna 4 och 6. Ribbförgreningen hos tili 



