Dendrometridae. 69 



27. M. notata (L.) 



Lia. S. N. X. pag. 523 notata (1758); Hfn. 53 Exustata (1766); S. V. 

 pag. 104 Notataria (1776); Hb. 53, 316 Notataria; Dup. VII: 149, 2 Notataria; 

 Tm 431 notata; Stgr 2297 Xotata. 



Vingarnes färg är ofvan livit, öfverallt nied gulbruna jounkter 

 (lup). Tvärs öfver framvingarne gä 3 gulgräa tvärlinier (inre 

 tvärranden, midtelskuggningen och yttre tvärranden), hvilka be- 

 gynna vid framkanten med briina fläckar. Yttre tvärranden äf- 

 vensom dess fläck vid framkanten är dubbel, skugglinien innanför 

 väglinien ligger nämligen strax invid samt är nägorlunda lik en 

 tvärlinie. Pä denna diibbellinie finnes dessutom innanför fram- 

 kanten en brun, af ribborna delad fläck. Midtelskuggningen och 

 dubbellinien fortsättas öfver bakvingarne. Utkantlinien nastan 

 sammanhängande, brun, vid ingröpningen invid vingspetsen bre- 

 dare och tydligare. Fransarne hvita, stundoni med, stundom utan 

 bruna fläckar, men vid ingröpningen ailtid brunaktiga. Midtel- 

 punkter flnnas pä bakvingarne. — TJndertill saknas framvingar- 

 nes bruna fläckar, midtelpunkter finnas pä bäda vingparen, 

 teckningen är tydligare än ofvan samt öfvergär mera i gult. 

 Vinglängd 5 9 17 m. m. 



Afarten luteolaria Tm är gulaktig utan bruna fläckar, 



Vingformen är lika som hos M. alternata. 



Lefnadssätt och förvandllng. Larven har hjärtformigt hufvud 

 genoni en inskärning pä hjässan. Tili färgen är den grön med 

 en rad bruna eller gula hjärtformiga fläckar pä ryggen och en 

 gulbrun linie längs hvardera sidan. Den anträffas i Augusti pä 

 Betula, Salix m. fl. och förpuppar sig invid jorden. Fuppan är 

 brun med grönaktiga vingslidor. Fjäriln förekommer nägorlunda 

 allmänt öfver hela landet kring buskar och i löfskog under Juni 

 — Juli. Vingarne hällas under hvilan uppät, mer eller mindre 

 hopslagna. 



Utbredning i Finland: AI: Jomala (E. Rr). A: Pargas, 

 Nagu, Korpo, Kimito (E. Rr); Uskela (Mkn). H: Sammatti, Karis- 

 lojo (J. Sahlb.); Pojo (K. Ehnb.); Hfors (Tm). T: Kuhmois (K. 

 Ehnb.). Si Sysmä f — ^^Sö (Ppps); S:t Michel (K. Ehnb.); Tai- 



