Dendrometridae. 91 



Kexholm (Tm). I4.,b: Pälkjärvi, Kurikka (Hamm.). Ii..i*: (enl. Tm:s 



Cat.). 



Utom Finland: P.; Öst. prov.; Sv.; Xorge; n. Danm.; Eng].; m. Eur.; n. 

 o. m. Ital. (pä bärg), n. Balk.; s. Ryssl.; mim. Asien Bask.; Alt.; ö Sib. 



Treitschkes beskrifning pä larven är ej tillförlitlig, säsom redan Röss- 

 ler anmärkt. i Beitr. z. Xat. ein. Lep. 



40. B. repandata (L.) 



Lin. S. K. X pag. 524 repandata (1758); Esp. V: 41, 1 — S Repantaria 

 (1794); Bkh. V pag. 152 Consobrinaria, 154 Eepandaria (1794); Hb. 161 Re- 

 pantaria, 321, 393 Conversaria (1824); Dup. Yli: 158, 1 Eepandaria 159, 4 

 Conversaria; Wood Ind. 505 ab. Distrigaria (1839), 507 Conversaria; Tm 442 

 repandata; Stgr 2364 Repandata. 



Vingarnes färg är ofvan gräbrun, genom att den grähvita 

 bottenfärgen är öfverströdd med mörkare och Ijiisare bruna punk- 

 ter (lup). Ofver framvingarne gä 2 tvärränder (inre och yttre), 

 hvardera dubbellinier af en inät midtelfältet svart, utät och mot 

 vingbasen brim tvärlinie och emellan dem ännu en dubbellinie 

 (midtelskuggningen) af en inät vingbasen svart, utät brun tvär- 

 linie. Denna midtelskuggning är oftast otydlig, stundom äterstär 

 af densamma endast en inät svart, utät brun begränsad midtel- 

 fiäck eller endast ett mörkt tvärstreck. Tttre tvärlinien hildar 

 vid riohan 5 en hukt utät och en annan strax hakom rihhan 2. 

 Ytterom yttre tvärlinien (d. v. s. i utkantfältet) finnes en Ijus 

 väglinie, som ung. pä raidten af vingen bildar en bukt inät. Ut- 

 kantlinien upplöst i mer eller mindre sammanhängande halfmä- 

 nar, fransarne Ijusa med brun delningslinie och bruna fläckar. 

 Yttre tvärlinien och teckningen ytterom denna fortsättas öfver 

 bakvingarne. — Undertill äro vingarne grä, stötande i gult eller 

 brunt med glans och större eller mindre del af öfra sidans teck- 

 ning. Vinglängd 5 2. 21 — 24 m.m., 9- oftast större än $. 



Vingformen Bakvingar med tydliga vägor vid ribbornas ändor. 



Lefnadssätt och förvandling. Larven är mörkare eller Iju- 

 sare grä, stundom stötande i gult, med Ijusare rygglinie och 

 nägra längdlinier pä hvardera sidan om denna. Längs hvardera 

 sidan gär en Ijusare linie infattad emellan mörkare och längs 



