Dendrometridae. 103 



49. F. wauaria (L.) 



Lin. S. N. X pag. 522 wauaria (1758); Miiller Fauua pag. 49 viduaria 

 (1764): Thng IV pag. 58, fig. 4 fuscaria (1792); Hb. 55 Wauaria; Dup. VII: 

 163, 8—4 Wavaria; Ev. BuU. M. 184S III pag. 226 Circumflexaria ; Tm 458 

 wawaria; Stgr 2447 Waiiai'ia. 



Vingarnes färg ofvan krithvit med hruna punhter, bak- 

 vingarne tätare beströdda än framvingarne (lup). Vid framvin- 

 garnes framkant finnas 4 kaffebruna tvärfläckar och en dylik vid 

 diskfältets sliif. Frän l:sta tvärfiäcken vid vingbasen utgär en 

 punktrad, som motsvarar inre tvärranden, frän den 2:dra och 

 midteliläcken, hvilka nastan alltid sammanhänga, utgär en ofta 

 otydlig midtelskuggning och frän den 3:dje en punktrad, som 

 motsvarar yttre tvärranden. Den 4:de bildar början tili en bakät 

 tydligare skuggning längs inre sidan af väglinien, som ofta är 

 ganska tydlig. Ytterom väglinien finnes en mörk skuggning ända 

 ut tili utkanten. Utkantlinien upplöst i trekantiga mörkbruna 

 punkter, fransarne mörka med hvita iläckar vid ribbornas ändor. 

 Bakvingarne hafva midtelpunkt och mörkare skuggning längs ut- 

 kanten samt stundom mer eller mindre tydlig väglinie. — Under- 

 till aro vingarne tätare beströdda med mörka punkter samt hafva 

 en gulaktig skiftning vid framkanter och ribbor. Ofra sidans 

 teckning framträder otydligt tili större eller mindre del. Ving- 

 längd 5 $ 16 — 18 m.m. 



Kroppen tili färgen lik vingarnes bottenfärg. Antennerna 

 lios (5 med under förstoring tydliga kamtänder ända tili spetsen. 



Lefnadssätt och förvandling. Larven är tili färgen grön eller 

 gräaktig med upphöjda svarta punkter, hvarur ett svart här fram- 

 sticker, Längs ryggen gär en mörkare strimma och längs hvar- 

 dera sidan en gul vid segmentinsnöringarna smalare linie. Den 

 lefver pä Ribes och förekommer om hösten samt efter öfvervin- 

 tring om vären. Puppan är brun, inom gles kokong i jorden. 

 Fjäriln förekommer i Juli i trädgärdar och skogsdungar öfver 

 hela landet nägorlunda allmänt. Vingarne hällas under hvilan 

 utbredda nägot bakätböjda, hvarvid fläckarne bilda ett 'W", som 

 gifvit anledning tili Linnes benämning. 



