Dendrometridae. 145 



a. Bakvingar pä icke affjällad vinge 



med otydlig eller ingen utskju- 

 tande spets. 5 med 1, ^ 2 par 

 sporrar • 86. viridata. 



b. Bakvingar utät utdragna i tydlig 



spets. $ 9 med 2 par sporrar- 



1. Tvärlinierna löpa i zigzag- 87. putata. 



2. „ „ jämnt-— 88. lactearia. 



84. Gr. papilionaria (L.) 



Lin. S. N. X pag. 522 papilionaria (1758); Hb. fig. 6 Papilionaria; Dup. 

 VII: 151, 1 Papilionaria; Tm 380 papilionaria; Stgr 2054 Papilionaria. 



Vingarnes färg är ofvan vackert grön, hos 5 stötaiide i blätt, 

 E'ramvingarne hafva 3 af hvita halfmänar eller punkter bildade 

 tvärlinier. motsvarande väglinien samt yttre och inre tvärranden, 

 hvilka senare stundom synas säsom mörkare strimmor utmed nämda 

 hvita tvärlinier. Understundom finnas midtelpunkter. Yttre tvär- 

 randen och väglinien fortsättas öfver bakvingarne. Utkantlinien 

 synes stundom som hvita punkter, fransarne gröna med hvita 

 spetsar. — Undertill äro vingarne likaledes gröna med en otyd- 

 lig hvit skuggning motsvarande yttre tvärranden, samt en otydlig 

 punktrad motsvarande väglinien. Midtelpunkterna knapt tyd 

 ligare än ofvan. Vmglängd c5 26, 9- 30 m. m. 



Vingformen. Bakvingar med afrundade hörn och utskjutande 

 vägor vid ribbornas ändor, 



Kroppen grön, antenner hos $ med dubbel rad kamtänder 

 ända tili spetsen, Bakersta benparet med 2 par sporrar hos 

 bäda könen. 



Lefnadssätt och förvandling. Larven är grön med en gul- 

 aktig linie längs hvardera sidan eller ock gulbrun spräcklig. Den har 

 knölar pä 2:dra samt 5— 8:de, stundom äfven pä 9— ll:te leden. 

 Knölarnes spetsar äro rödbruna. Förnämligast lefver den pä Be- 

 tula, men träffas äfven pä Alnus m. fl. Den förekommer om 

 hösten samt efter öfvervintring om vären. Puppan är tili färgen 

 rödbrun, emellan med nägra trädar sammanspunna blad. Fjäriln 

 förekommer sparsamt i löfskog och anträffas under Juli — Augusti 



iu 



