148 A. Poppius. 



Kroppen. Hjässan brun, thorax gröu, abdomea gulaktig. 

 Aatenner hos bäda köiien enkla. Bakersta benparet hos '6 med 

 1, hos 6 med 2 par sporrar. 



Utbredning i Finland: Us (enl. Tm:s Cat.j. 14.. a: Galizino 

 -84 (K. Ehnb.). Ii s Kronoborg (Cbyd.); Kexholm ~ (Tm). 

 I4.B-: Gorki |°84 (J. Sahlb.); «.as (W:na). 



Utom Finland: P.; Öst. prov.; Sv: Sk. — Upl; Norge; Danm.; Engl.; m. 

 Eiu'.; Ital.; Arm.; min. Asien; Alt.; Orenb.; Ural. 



H.S. afbildar bakersta benparet hos g orätt utan härpensel. 



Fräii 6. viridata (L.) bar Zeller, Stetfc. ent. Zeit. 1848 pag. 

 273, afskilt porrinata, som bl. a. igenkännes pä att framvingar- 

 nes framkant är gul med talrika bruna fiäckar ocJi punkter. 

 Treitscbkes beskrifning pä viridata anser Zeller (Stett. ent. Zeit. 

 1848 pag. 276) och Staudinger (Catalog pag. 144) förnämligast 

 gälla porrinata, men fästa härvid endast afseende vid iaiago. 

 Huruvida äfven Treitscbkes beskrifning pä viridata larven gäller 

 porrinata larven är mig veterligen icke konstateradt, men detta 

 tyckes Wilde pag. 363 antaga. I sä fall är larven tili viridata 

 (L.) icke känd och Wildes uppgift om dess näringsväxt icke till- 

 förlitlig, ty man kan icke utan vidare antaga, att larverna tili 

 porrinata (Zllr.) och viridata (L.) skulle förekomma pä samma 

 näringsväxter, da fjärlarne enligt Zeller förekomma pä olika lo- 

 kaler. Hering och Curo uppgifva Calluna som näringsväxt, mä- 

 bända pä grund af att Zeller säger, att viridata-fjäriln förekom- 

 mer pä Ijungfält. Hering nämner vidare, att larven förekommer 

 om bösten och öfvervintrar. Möjligen bafva alla 3 närstäende 

 arter, viridata (L.), porrinata (Zllr) och pulmentaria (Gn) lika 

 eller i det närmaste lika larv. En uppbläst larV; som Staudin- 

 ger utgifvit för larv tili pulmentaria, öfverensstämmer bäde med 

 Treitscbkes och Staintons beskrifningar pä viridata, larven äfven- 

 som pä Wildes beskrifning pä porrinata larven. Den är nämli- 

 gen köttfärgad med mörkare rygglinie och framtill 2-spetsigt 

 bufvud samt 2 smä knölar pä ]:sta segmentet. Huden är öfver- 

 allt likasom knottrig af sinä värtor. Treitscbkes viridata-larv 

 lefver pä hagtorn, ek, hassel och Rubus arter samt anträffas i 

 mellersta Europa i 2 generationer om äret en i Juni och en i 

 September. Af värlarven utvecklas fjäril efter 3 veckors pupp- 

 stadium, af höstlarven ur öfvervintraride puppa 



