Î3ULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



127 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC ŞI METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA FEVRUARIE 1914 st. n. 



Director: N. COCULESCU 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului Mării 82 metri 





■ 



5<2c 

 ■~ a> 



£ 2 



Temperatura 

 aerului G° 



Ume- 

 zeala 

 aerului 



a — 



- £ 

 3. « 

 « S 



u 

 bO— 



2 ™ 



Sg 



3 -a 



'o -~ 



Temp. 

 solului C0 



Adânc. 



¥cm|¥cm 



«3 



CS 



.t;o 



Jî 



3<=> 



Vântul 



.2 a 



I" s 



O o 

 •o 



£§ 



~ 0) 



2 °> 



3 O. 



•a 



ss 



<* a 

 < 



03 



sa 

 ■JLs 



£ ° 



o " 



3 o. 



*■ * 



FENOMENE DIVERSE 



m 



j 



3 



.2 

 •3 

 o 



S 



*4 



03 



3 



a 



i 



5 



H 



e 

 "Si 



o 



CD 



CC 



1 



765.1 



-4.5 



0.6 



-10.5 



11.1 



2.7 



81.4 



3.9 



5.0 



-10.G 



-2.4 



05 



7.0 



wsw | 4.1 





0.3b 2 .,= 17M9 h 30 





2 



66.8 



-3.5 



15 



-8.2 



9.7 



3.0 



85.C 



9.7 



5.6 



-8.4 



-1.8 



0.6 



0.3 



wsw ' 3.0 



— 



0.2fe 2 a,L_.o a 





3 



64.2 



-4.4 



2.0 



-9.1 



11.1 



3.0 



89.1 



9.7 



6.0 



-8.7 



-1.9 



0.6 



0.0 



wsw 



3.5 



— 



o:sm%^ °a 





4 



63.8 



-4.4 



2.2 



-10.1 



12.3 



2.8 



83.5 



9.8 



6.3 



-9,8 



-2.0 



0.6 



0.0 



WSW,Sw 



2 6 



— 



0.3 



gâ'a^a 





5 



66.2 



-3.6 



2.9 



-8.5 



11.4 



2.8 



80.7 



9.8 



9.8 



-9.0 



-1.7 



0.4 



0.0 



wsw 



2.2 



— 



0.0 



|g}l;i,' — .'a 





G 



63.5 



-7.1 



-0.6 



-1:1.0 



12.4 



2.3 



90.1 



6.1 



4.7 



-12.0 



-1.9 



0.6 



3.7 



wsw,sw 



2.0 



— 



0.0 



^ji a ,=i'o v i'Oa-11 1 ' 





7 



62.2 



-6.8 



-2.4 



-11.0 



8.6 



2,4 



89.y 



3.8 



15 



-IU 



-2.4 



0.6 



9.3 



SW,ESE 



0.6 



— 



0.0 



g| 1 a,=^0a-p, Y °a-12 h 





8 



63.3 



-9.0 



-5.5 



-12.0 



6.5 



2.1 



90.8 



— 



-0.5 



-10.5 



-2.5 



0.3 



10.0 



wsw 



0.7 



— 



0.4 



j.^|'a,=i Y V0 Si-p 





9 



64.4 



-5.3 



-3.2 



-8.7 



5.5 



3.0,95.7 



— 



0.0 



-7.6 



-3.8 



-2.2 



0.4 



10.0 



ElNE 



1.3 



— 



0.0 



ga*a,S50'i V 'a-p 





10 



65.0 



-0.8 



1.9 



-3.8 



5.7 



4.0 



95.5 



— 



1.2 



-1.3 



0.4 



10.0 



ENE,WSW 



1.6 



0.5 



0.0 



^l'a,^ V 1,0 a,^ 1 1" 1 5,*°1 3" 



17 



11 



65 5 



-3 



-0.2 



-4.5 



4.3 



3.3 



90.3 







2.4 



-5.0 



-0.8 



0.5 



7.7 



WSW 



2.6 



0.3 



0.3 FgJ'a.W 15-1 1> 





12 



64.3 



-1.5 



0.5 



-5.5 



6.0 



3.3 



82.0 



— 



2.3 



-7.0 



-1.3 



0.5 



10.0 



wsw 



1.5 



— 



O.lijg'a 





13 



63.1 



-1.4 



0.1 



-2.9 



3.0 



3.6 



85.7 



— 



14 



-3.3 



-0.6 



0.5 



10.0 



ENE 



28 



— 



0.2 jggia 





14 



65 3 



-0.7 



1.6 



-2.4 



4.0 



3.6 



83.5 



— 



5.0 



-2.5 



-0.5 



0.6 



9.7 



WiW,WSW 



2.0 



— 



0.2 gfj'a 





15 



67.0 



-1.8 



1.2 



-4.0 



5.2 



3.3 



84.5 



— 



3.8 



-5.3 



-0.4 



0.6 



6.7 



wsw 



l.S 



— 



0.2,g|ia 





16 



63.6 



-5.9 



0.5 



-11.1 



11.6 



2.6 



90.0 



10.3 



3.5 



-11.6 



-0.7 



0.5 



0.0 



WSW,W 



4.3 



— 



0.3jH 1 a,^- 1 â 





17 



56.9 



-6.7 



1.0 



-13.1 



14.1 



2.4 



86.0 



10.4 



3.2 



-12.3 



-1.5 



0.6 



0.0 



WSW 



3.9 



— 



0.2Jj|*)>a,^ a 





18 



56.2 



-2.9 



5.0 



-11.8 



16.8 



2.9 



75.5 



10.5 



9.1 



-12.0 



-1.8 



0.6 



2.0 



WSW,ESE 



2.7 



— 



0.3|g l a,— *a 





19 



53.4 



-2.3 



2.2 



-4.9 



7-1 



3.7 



93.2 



0.8 



7.0 



-5.3 



-1.0 



0.6 



G.3 



ESE,WSW 



2.5 



— 



0.2|g ! a=i'°a-12 h i0 





20 



50.0 



1.2 



5.1 



-4.5 



9.6 



4.1 



86.3 



10.6 



12.3 



-4.2 



-0.6 



0.6 



0.0 



WSW 



4.4 



— 



0.2 bâ°a,— °a 





21 



52.8 



2.9 



8.0 



0.0 



8.0 



4.9 



87.0 



10.6 



16.2 



-2.1 











0.3 



WSW,W 



3.5 







0.6 



Sj°a,-°a 





22 



53.3 



3.0 



10.8 



-3.3 



14.1 



4.5 



80.2 



10.7 



13.0 



-4.8 



— 



— 



0.7 



W,WSw 



1.4 



— 



0.4 



— °a 





23 



46.2 



4.6 



11.0 



-0.3 



11.3 



5.0 



80.0 



10.7 



16.8 



-2.2 



— 



— 



1.7 



WSW * 



0.9 



— 



0.5 



— 





24 



42.7 



5.6 



13.0 



0.0 



13.0 



5.7 



86.4 



10.8 



16.3 



-2.0 



— 



— 



3.0 



NE,Sw 



1.1 



— 



0.0 



_ J o a =07h20-8h35 





25 



50.4 



1.5 



4.0 



-1.0 



5.0 



4.9 



96.5 



— 



9.7 



-1.2 



— 



— 



10.0 



ENE 



2.9 



— 



0.2 



=i'°a-p 





26 



55.2 



3.2 



6.5 



-0.3 



6.8 



5.6 



97.3 



— 



11.5 



0.4 



— 



— 



10.0 



ENE 



4.3 



— 



0.1 



=i'°a-16''35 





27 



55.1 



6.6 



10.5 



3.0 



7.5 



6.5 



89.4 



0.6 



15.7 



0.8 



— 



— 



9.3 



ENE 



5.0 



— 



0.3 



— 





28 



51.8 



5.0 



7.6 



3.0 



4.6 



5.6 



89.7 



— 



9.3 



3.4 



— 



— 



10.0 



ENE 



6.2 



— 



0.2 



E=°a,/15 h 25, © .21 ll ,/ > 23 1 ' 





H. 



59.2 



-ii .5 



3.1 



-5.7 



8.8 



3.7 



87.4 



138.8 



7.1 



-6.0 



-1.5 



0.5 



5.3 



WSW 



2.7 



0.8 



6.0 







Luna Fevruarie, considerată ca ultima lună a iernei, deşi a început printr'un ger bine simţit care s'a menţinut aproape în 

 toată decada întâia, totuş, în general, ea a fost normal de friguroasă din cauza perioadei calde din ultima decadă. In ce priveşte pre- 

 cipitaţiunile atmosferice, ea a fost lipsită aproape cu totul. Temperatura lunară, — 105, este numai cu trei zecimi de grad mai rece 

 decât valoarea normală corespunzătoare, de Jusă din perioada de 40 de ani de observaţiuni termometrice, 1871—1910. Limitele între 

 cari această temperatură a variat în luna Fevruarie şi în intervalul pomenit sunt: — 6°1 în 1875 şi 4-4°l în 1910. Zilele dela 1 la 9, 

 din luna Fevruarie de care ne ocupăm, precum şi cele de la 16 la 17 au fost cele mai friguroase; in această din urmă zi termome- 

 trul a atins cea mai coborîtă valoare din cursul'lunii, — 1301. începând cu ziua de 20 timpul s'a încălzit din ce în ce mai mult, aşa 

 că la 27 am avut ziua cea mai caldă, cu toate că temperatura max mă absolută, -fl30), se înregistrase la 24. Atât această din urmă 

 temperatură cât şi cea minimă absolută din ziua de 17 sunt cuprinse în limite normale, căci de la 1877 încoace aceste temperaturi 

 au variat în luna Fevruarie între 2'2°3 in 1899 şi —2208 în 1911. Au fost în total 26 de zile cu îngheţ, din cari 5 de iarnă; de obiceiu 

 în această lună sunt 23 zile de prima categorie şi 8 din cea de a doua. Cantitatea totală a precipita(iunilor atmosferice din această 

 lună, numai 1 mm, este o cantitate neglijabilă faţă de aceea ce se adună de obiceiu (29 mm). Dela 1865 încoace, de când se fac la 

 Bucureşti observaţiuni udometriee, un singur an, 1891, a fost tot atât de lipsit de precipitaţiuni în luna Fevruarie. Tot printre aceş- 

 .ia putem cită anii: 1868, 1869, 1880—1882,1884, 1893 şi 1913, în cari cantităţile de apă din această lună n'au întrecut 10 mm. Luna Fe- 

 bruarie cea mai bogată în precipitaţiuni din intervalul amintit a tost cea din 1895, în care s'au adunat 147 mm de apă. In luna de 

 are ne ocupăm au fost 2 zile cu cantităţi apreciabile de apă, provenită din puţină ninsoare care s'a topit repede; cu toite acestea, 

 îolul a fost acoperit în al de zile cu o pătură mijlocie de 15 cm de zăpadă căzută în luna precedentă. Presiunea atmosferică lunară. 

 759 mm, este cu 2 mm mai ridicată decât valoarea normală. Colo ma barometrică a avut o variaţiune de 26 rnm, între 768 mm în 

 ■•iua de 15 şi 742 mm la 24. Vântul dominant a fost Austrul (wsw), care a suflat în proporţiune de peste 500' din namărul total de 

 observaţiuni. A fost numai o singură zi cu vânt tare, la 28, când iuţeala Crivăţului trecuse de 12 metri pe secundă. Umezeala aerului 

 a fost cu 6 O/o mai mare ca în mod normal. In 3 zile, la 6, 10 si 26, umezeala relativă atinsese la 8 ore a. m. punctul de saturaţiune. 

 Cu toate că a fost o perioadă de 8 zile consecutive, dela 8 la' 15, în care cerul a fost acoperit, nebulosilatea mijlocie a fost mai mică 

 ca cea normală. Repartizate după gradul de înnorare, am avut 12 zile senine, 4 noroase şi 12 acoperite, pe când de obicei sunt 7, 8 

 ţ. 13 de asemeni zile. Soarele s'a arătat în 17 zile, pe o durală totală de 139 de ore, în loc de 97 de ore cât străluceşte de obiceiu. 

 In 5 sile s'a notat chiciură, iar în câte 11 zile ceaţă şi brumă. Ceaţa din nopţile dela 8 spre 9 şi 9 spre 10 ale Junii, a fost atât de 

 deasă încât cu multă greutate se putea vedea la distanţă de câţiva paji. 



