166 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Se prezintă în cristale subţiri microscopice incolore, insolubile în 

 alcool, greu solubile in apă la fierbere. 



Prin uscare la i io nu pierde nimic din greutatea sa. Anali- 

 zând-o, 0,1927 gr. sare a dat 0,0924 S0 4 Ba sau 28,22°/ Ba. 



Calculând pentru formula aceasta : 



HC-=NOH HON=CH 



HN\ >C— O— Ba-O— CC >NH + 2 H,0 



X^-N N— C 



6 6 



găsim următoarele valori : 



Ba °/ calculat 28,40, găsit 28.22. 



Şi aci vedem o asemănare cu sarea de Ba a acidului cianuric J ) 

 căci şi ea e cristalizată cu 2H 2 ce nu se elimină decât la 280 . 



Hidroliza oximei 



Fierbând oxima cu acizi diluaţi, sulfuric sau clorhidric, pe baia de 

 apă, sau încălzind în tub închis la ioo°, substanţa se dizolvă, iar 

 soluţia se îngălbeneşte din ce în ce mai tare, căpătând o uşoară 

 fluorescentă verzue. După 3-4 ore de încălzire în tub închis la ioo ? 

 prin răcire se obţine : 



1) O substanţă solidă necristalizată roşiatică dacă soluţia a fost 

 concentrată, (de exemplu 1 gr oximă în 6 ce acid clorhidric dil. 1:1). 

 Dacă soluţia a fost diluată, nu se depune nimic. Natura acestei 

 substanţe nu am putut-o determina : ea are următoarele proprie- 

 tăţi : insolubilă în apă, alcool, eter ; solubilă în acid sulfuric con- 

 centrat, solubilă în hidraţi alcalini concentraţi, reprecipitând parţial 

 cu bioxid de carbon. Nu se atacă de acidul azotic nici la cald. Aci- 

 dul azotic fumans însă o atacă, dar nu se produce acid cianuric, 

 ceeace ar dovedi că nucleul triazinic n'ar mai exista. 



2) O soluţie galbenă în care am caracterizat clorhidratul de hi- 

 droxilamină şi clorură de amoniu; aceasta cu atât mai multă, cu cât 

 hidroliza a fost împinsă mai departe şi temperatura mai mare. 



') Veii PoNOMA.REw-fiMELiN II. d. org. eh. Bd. 2. 147 (1852) ^i P. Lemodlt A un. eh. Ph. 

 1899, P- 395- 



