306 



BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC ŞI METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA DECEMVRIE 1914 st. n. 



Director: N. COCULESCU. 



înălţimea barometrului deasupra nivelului Mării 82 metri 





* 



§.2 S 

 1| S 



T 

 i 



emperatur 



a 



Umezeala 



-S 

 «2 '3 

 2 N 



2>« 



«6 



03 •-« 



Te 

 solu 



mp. 

 uiC° 



* 



.tîo 

 o 1 



Vântul 



sa 



a 

 a. 

 al 



.2 3 



şa 



FENOMENE DIVERSE 



ierului G° 



aerului 



>C3 



S a 



a «o 

 "2 



a a 



















N 



2§r 







S 



â 



s 



-1 



.a a 





O "5. 



»£ 



o * 

 o cd 



sa 



•-3.S 



Adânc. 



flO 



2 



S .2 



Q % 



2 ft 



o, 



< 



8a 

 a.— ' 



> 





30cm '6'Jcm 



1 



769.3 



-1.7 



3.9 



-6.6 



10.5 



3.2 



82.5 



9.0 



6.0 



-9.3 



4.4 



4.2 



0.0 



w,wsw 



1.9 





0.2 



^?a 



2 



68.6 



-1.9 



5.3 



-7.1 



12.4 



3.4 



81.3 



9.0 



7.8 



-8.8 



0.8 



39 



0.0 



wsw 



3.2 



— 



0.0 



>-^a 



3 



68.4 



-4.5 



2.0 



-7.3 



93 



3.0 



93.8 



2.5 



5.0 



-84 



0.7 



3.7 



57 



WSW.WHW 



1.5 



— 



0.2 



=*V ia-ISHO, Y , . 13 ] '40-p,=°19 l '30 



4 



65.1 



-5.2 



-1.4 



-7.4 



6.0 



3.0 



97.8 



— 



0.0 



-6.5 



0.5 



3.5 



40.0 



wsw 



1.4 



— 



0.0 



=* V *a-p 



5 



61.0 



-44. 



-2.3 



-6.6 



4.3 



3.2 



98.0 



— 



4.8 



-6.0 



0.4 



3.3 



10.0 



wsw 



0.6 



— 



0.0 



=k° Y %-p 



6 



56.5 



-4.0 



-2.0 



-6.0 



4.0 



3.3 



98.0 



— 



2.0 



-5.7 



0.4 



3.2 



10.0 



wsw 



0.9 



— 



0.0 



_-=^° Y 'a-p 



7 



58.9 



0.8 



4.8 



-4.0 



8.8 



4.3 



92.3 



4.8 



8.8 



-4.0 



0.6 



3.4 



4.7 



WSW.WIW 



2.4 



— 



0.0 



=° V 1 »°a-14 h 15 



8 



62.3 



1.5 



9.2 



-5.1 



44.3 



4.4 



84.5 



5.6 



10.8 



-6.5 



0.7 



34 



4.3 



wsw 



3.0 



— 



0.3 



Y °a-9 h 50 



9 



60.6 



2.8 



11.0 



-3.2 



442 



4.3 



80.5 



8.9 



13.7 



-6.3 



4,4 



3.1 



1.0 



WSW,ENE 



1.2 



— 



0.4 



_ n a,=°a-8h30 



10 



56.9 



0.4 



3.2 



-2.6 



5.8 



4.6 



99.0 



— 



3.8 



-5.8 



4.0 



3.4 



40.0 



ENE 



4.2 



— 



0.0 



— 'a-p 



11 



53.2 



-1.4 



2.4 



-2.5 



4.9 



4.2 



99.6 



— 



4.8 



-4.8 



4.4 



3.2 



40.0 



WNW/WSW 



0.7 



— 



0.0 



= J a-p 



12 



52.7 



-2.9 



-1.5 



-3.7 



2.2 



3.7 



98.0 



— 



0.0 



-3.3 



4.4 



3.2 



40.0 



WSW 



1.4 



— 



0.3 



=°a-p 



13 



53.6 



-2.8 



-1.2 



-4.2 



3.0 



3.7 



98.7 



— 



1.0 



-4.0 



0.9 



3.1 



10.0 



WSW,ENE 



1.0 



— 



0.0 



=° Y °a-p 



14 



53.5 



-1.0 



0.9 



-2.7 



3.6 



4.1 



97.0 



— 



4.5 



-2.4 



4.0 



3.1 



40.0 



WSW,SW 



1.4 



— 



0.0 



=° Y °a-p 



15 



48.9 



3.2 



8.2 



-2.1 



40.3 



5.5 



95.7 



1.0 



10.4 



-4.0 



4.6 



3.1 



40.0 



sw.wsw 



1.9 



0.4 



0.0 



= n V o a,©°45 h 25-15 h 50,18 b 10-18 l '50 



16 



49.8 



3.8 



9.5 



0.8 



8.7 



5.8 



93.7 



4.4 



40.4 



-4.3 



2.9 



3.5 



6.7 



WSW 



4.0 



— 



0.1 



=i,°a-9 h 20 



17 



56.0 



3.7 



10.9 



-1.3 



42.2 



4.9 



82.4 



6.2 



16.0 



-3.5 



2.8 



3.9 



5.7 



WSW 



30 



— 



0.3 



^°a 



18 



59.3 



2.6 



8.3 



-1.0 



9.3 



4.7 



86.9 



4.5 



7.3 



-3.6 



2.6 



3.9 



5.0 



WNW,NE 



1.3 



— 



0.0 



^Oa,=o a .44h 2 o 



19 



60.6 



1.6 



3.5 



-1.0 



4.5 



4.7 



89.9 



— 



4.6 



-4.0 



4.9 



3.8 



9.0 



ENE 



2.5 



— 



0.0 



^'a 



20 



59.0 



2.7 



4.6 



1.1 



3.5 



5.1 



94.3 



— 



6.9 



4.0 



2.7 



3.7 



40.0 



ENE 



1.6 



1.4 



0.1 



<D°2h55-7h3 0j 20 h 35-24 h 



21 



59.0 



3.5 



5.3 



2.1 



3.2 



5.3 



92.0 







7.4 



0.5 



3.4 



4.0 



7.3 



E 



1.2 



1.5 



0.2 



©O0 h -2 h 45,6''-7 h 30 



22 



60.0 



3.8 



9.0 



-0.3 



9.3 



5.1 



88.3 



4.8 



44.8 



-3.6 



3.0 



4.1 



4.0 



E,ESE 



3.1 



— 



0.1 



— °a,^°a-40 h 40 



23 



57.5 



3.5 



4.5 



2.5 



2.0 



5.1 



87.4 



— 



4.0 



0.0 



3.2 



4.2 



40.0 



ESE,ENE 



6.2 



0.0 



0.2 



© 8 h 50-9 h .) 



24 



56.7 



4.4 



6.0 



2.7 



3.3 



6.4 



95.8 



— 



5.7 



2.3 



3.8 



43 



40.0 



ENE 



6.0 



4.6 



0.1 



©°3 h 10,3 h 37,4 h 45,9 ll 35,13 h 2,15 h 45 



25 



64.2 



1.6 



4.4 



0.8 



i 3 - fi 



5.4 



96.3 



— 



4.5 



0.9 



3.8 



4.6 



40.0 



ENE 



7.3 



4.7 



0.0 



© l h 20,l4' l 30,l7",l9 h 15,23 b 25 



26 



69.2 



1.6 



2.2 



0.3 



1 19 



5.0 



96.5 



— 



3.4 



0.3 



3.0 



4.5 



40.0 



ENE 



5.2 



1.8 



0.0 



®°0 h -2 h 



27 



64.6 



1.7 



3.2 



0.6 



2.6 



4.8 



94.5 



— 



5.2 



0.4 



3.0 



4.3 



40.0 



ENE 



4.0 



— 



0.1 



— 



28 



57.4 



1.5 



2.9 



0.4 



! 2.5 



4.9 



96.4 



— 



4.4 



0.4 



3.0 



4.3 



40.0 



ENE 



3.8 



1.2 



0.1 



©°4 ''30-545 



29 



54.3 



2.5 



4.0 



0.7 



3.3 



5.2 



96.2 



— 



5.0 



0.8 



33 



4.3 



10.0 



E,WSW 



0.7 



— 



0.1 



=<>a-15 h 45 



30 



55.3 



3.4 



6.2 



1.4 



4.8 



5.5 



94.0 



— 



9.0 



0.0 



3.5 



4.4 



40.0 



WSW,ENE 



19 



0.6 



0.0 



EEEE0 a -l1 h 40,® l9 h -24 h 



31 



57.4 



2.0 



3.3 1.1 



2.2 



5.4 



953 



— 



4.4 



0.2 



3.6 



4.6 



40.0 



NE,SE 



1.3 



4.9 



0.0 



® "0 h -3 h , © °X 7 h 35-9'',ll h 40-12 h 45 



M. 



59.0 



0.7 



4.2 



-4.9 



6.1 



4.5 



92.6 



51.7 



6.0 



-3.0 



2.0 



3.8 



7.8 



ENE.WSw 



2.5 



21.1 



2.8 





Ultima luDa a anului acestuia a fost excesiv de posomorita şi umedă, Iară ca precipitaţiunile sa fie abundente. Acest timp a fost 

 determinat mai ales prin regimul de mare presiune din Rusia şi depresiunea din marea Mediterană.aşa că România, aflându-se între 

 aceste două centre de acţiune ale atmosferei, a suferit alternativ influenţa lor iar-timpul in cursul lui Decemvrie 1914 nu a avut 

 nici caracter anticiclonic propriu zis, nici ciclonic ci un amestec din aceste două. Perioada friguroasă dela sfârşitul lunii precedente 

 s'a continuat şi tn tot timpul primei decade a lui Decemvrie, aşa că temperatura mijlocie a ei a fost de -101. In ultimele două decade 

 temperatura a crescut continuu, fiind 105 în mijlociu in a doua şi 203 în a treia. In definitiv, temperatura mijlocie a lunii a fost 1^1 faţă 

 de -008, care reprezintă mijlocia pentru «ceasta lună, dedusă din perioada 1871—1900. Cea mai ridicată temperatură s'a înregistrat în 

 ziua de 9, când termometrul a atins 110 şi cea mai cobo ttă în ziua de 4, când s'a notat -70. i. Prima decadă a fost mai friguroasă 

 din cauză că regimul anticiclonic din Rusia a influenţat mai mult în cursul acestor zile starea timpului In Ro.nânia ; din această 

 cauză şi presiunea atmosferică a fost mai ridicată în aceste 10 zile, fiind în mijlociu de 763 mm, pe când In decada a 2-a a atins 

 numai 755 mm şi în a 3-a decadă 760, aşa că pentru întreaga Iun*, mijlocia a fost de 759 mm. Aceasta explică pentru ce prima de- 

 cadă a fost lipsită cu totul de precipitaţiuni iar în a doua s'au adunat numai 2 mm de apă, pe când în ultima, când acţiunea depre- 

 siunii a fost mai simţitoare, au căzut 19 mm. In total In această lună au căzut 21 mm de apă, ceeace este o valoare foarte coborîta, 

 mijlocia pentru această lună, dedusă din perioada 1864—1910 fiind de. 42 mrn. In acela.ş chip se explică şi varlaţiunea celorlalte ele- 

 mente meteorologice in cursul Iui Decemvrie 1914. In prima decadă nebulositatea a fost numai 5.6, iar în celelalte două respectiv 8.6 

 şi 9.2. Numărul zilelor senine, noroase şi acoperite fiind respectiv 3, 8 şi 20. Paralel cu această variaţie a nebulosităi ii vedem că şi 

 durata de strălucire a soarelui a fost In cele 3 decade respectiv 37, 10 şi 5 ore, adică în total 52 ore pe când mijlocia pentru această 

 lună, din rerioada 1885—1910, este de 68 ore. 



Influenţa celor două centre de acţiune ale atmosferei se constată şi în regimul vântului, în cursul acestei luni, vânturile predo- 

 minante au fost cele de NE şi SW, atingând fiecare din ele respeciiv 300/ şi 24% din totalul observaţiunilor făcute. Calmul repre- 

 zintă de asemenea 260/ din acest total. Iuţeala vântalui exprimată In scara lui Beaufort a fost 0.9 în primele două decade şi 2.1 

 în ultima. 



tn rezumat, vedem că în prima decadă timpul a avut mai mult un caracter anticiclonic, pe când 'n ultima, caracterul lui a fost 

 mai muit ciclonic, iar decada a 2-a reprezintă perioada de tranziţie dela un tip Ia celalt. 



