iO " BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



Dar oricare ar fi urmările unii rele alimentări a populaţiei rurale, 

 linele în fiinţă deja, altele pe cale de a se săvârşi sau numai posi- 

 bile, nu ele au să ne preocupe dela început. înainte de a studia 

 aceste urmări, ca şi înainte de a cerceta cauzele pentru care mun- 

 citorii pămîntului se hrănesc rău, se impune să căutăm a cunoaşte 

 exact modul de alimentare a ţăranului. In această privinţă scrierile 

 mai vechi, ca şi recentele monografii de comune rurale recunosc 

 că sătenii se hrănesc prost şi stăruesc mai cu seamă asupra defec- 

 telor pe care le prezintă regimul alimentar, din punct de vedere 

 calitativ. Mai puţin cunoscute sunt neajunsurile hrănii ţăranului 

 în ceeace priveşte cantitatea substanţelor alimentare, cu care se 

 mulţumeşte populaţia rurală, şi asupra acestui punct nu s^au adu- 

 nat până acum de cât prea puţine elemente pentru o evaluare mai 

 preciza. Cercetările publicate de D-nii Dr. C. Popescu^) (Azuga.) 

 şi A^. Lupîi ^) au trebuit să se restrângă la un număr mic de fa- 

 milii, aşa în cât s'ar părea că nu ne îndreptăţesc să generalizăm 

 încheerile lor şi să le socotim valabile pentru toată ţara. Intru cât 

 priveşte tipul de alimentaţie a săteanului, aşa după cum rezultă din 

 ultima lucrare a D-lui Dr. A. Urbeanu^)^ el nu poate H primit cu 

 încredere de oarece, spre a găsi acest tip^ autorul a trebuit să 

 considere ca exacte multe cifre care adesea sunt greşite, cum sunt 

 cifrele privitoare la populaţie, la producţia noastră agricolă, la ex- 

 port şi import, la animalele domestice, etc, etc. Pe de altă parte 

 atât D. Dr. Urbeanu, cât şi Dr. Lupu stabilesc o medie, care arată 

 insuficienţa alimentaţiei în general, dar care nu ne face să vedem 

 frecvenţa cazurilor de alimentaţie neîndestulătoare. O anchetă sta- 

 tistică, prin care s'ar putea arăta tocmai această frecvenţă, ne lip- 

 sea, ca toate că în chestii de rele sociale gravitatea lor se măsoară 

 nu atât după intensitatea cazurilor excepţionale, cât după numă- 

 rul cazurilor obişnuite sau mai frecvente. 



In aceste condiţii era de încercat o anchetă colectivă asupra fe- 

 lului cum se hănesc muncitorii de la ţară, într*o epocă anumită a 

 anului. încercarea am , făcut-o împreună cu D. Gh. T. Kirileanu 



i) C. Por-ESCC : Contribuţiuue la studiul stărei higenice şi sanitare a populaţiunei rurale. Bu- 

 cure;?ti 189'''. 



2.) N. Lupo: Alimentaţia ţăranului în »Viaţa românească», No. 2 din Aprilie 1906. 

 ^) A. Urbeanu: Problema alimentaţiei ţăranului. Chestia soei, Bucureşti, 1905. 



