RULETIiNUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



să reacţioneze anilină cu anilinele halogenate, obţinând astfel ma- 

 terii colorante din aceaşi clasă. 



Pe de altă parte au observat că clorul, chiar în stare născândă 

 conduce la un rezultat identic; astfel prin acţiunea bioxidului de 

 plumb asupra clorhidratului de anilină la temperatura ordinară, 

 au căpătat o materie colorantă brună, care topită, mai departe, cu 

 clorhidrat de anilină dă naştere deasemenea la o indulină. 



Substanţa brună constitue deci o fază intermediară a reacţiunei 

 şi va fi obiectul unui studiu special. Bioxidul de plumb poate fi în- 

 locuit cu oxig-en sau cu aer, trecând aceste gaze într'un amestec 

 încălzit de chlorhidrat de anilină şi puţină anilină. D-nii Ostrogovici 

 şi SiLBERMANN au putut dovedî că reacţiunea aceasta e gene- 

 rală. 



Astfel întrebuinţând un amestec de anilină şi de a-naftilamină 

 au obţinut o rosindulină. Punând însă în prezenţă de anilină o 

 amină metilată la nucleu (de pildă paratoluidina) atunci au obţinut, 

 cum era de prevăzut, parafuxina. In această din urmă reacţiune se 

 observă o deosebire de funcţionare între halogeni. Pe când iodul 

 dă un rendement excelent în fuxină, bromul nu dă d^cât urme, 

 restul fiind induline şi crisanilină, iar clorul nu produce decât nu- 

 mai induline şi crisanilină. 



Metodele descrise, constituind procedeuri aplicabile în industrie, 

 au fost obiectul unei cereri de brevet în Germania şi în alte ţări, 

 unde industria materiilor colorante e desvoltată. 



Şedinţa se ridică la orele io Y^- 



Preşedinte, L. Mrazec. 



Secretar, Teodor Saidel. 



