106 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCURESCI 



LUNA NOE.MVRIE 1906 st. n. 



Director: ST. C. HEPITES 



înălţimea baroicetrului d'asiipra nivelului mărei 82 metri 





Fiesiunea at- 

 mosferică 

 la 0" în mm. 



Temperatul- 



a 



Ume- 



o ^, 



5£ 



s 



•5.S 



'O — 1 



Tem. 



a 

 



.-O 

 to ■^ 



1 



■30 



ID 



Vântul 



-a 



Îi 



< 



is' 



1 



aerului G» 



aerulni 



solul. CO 



•ci 

 .5 a 



•a i 



T3 



e-al 



a 



3a 



•iii 1 



r (-! roninjiiDMD nTWrnCP 



.5 



S 



i 



5 



a 



o j 

 ca ! 



Jj 



Adânc. 



2.!i 



IbnUillDHD UMIinOEi 



M cm 1 Boem 



1 



760.2 



9.2 



11.1 



7.5 



3.6 



7.6 



87 





11.7 



6.8 



9.4 



10.7 



10.0 



ENE 



4.4, 





0.7 





2 



55.0 



11.0 



12.5 



9.1 



3.4 



9.3 



94 



— 



14.0, 



8.5 



10.1 



10.9 



10.0 



ENE 



3.8! 



0.0 



0.4 



© iS-'-lSh 



3 



52.2 



11.3 



15.7 



9.5 



6.2 



9.0 



89 



2.7 



16.3, 



6.0 



11.2 



11.2 



5.7 



WSW 



2.8, 



0.3 



1.1 



(i)°5'\50-6''.30,-Q-ip 



4 



54.6 



7.8 



10.0 



5.3 



47 



7.9 



98 



0.7 



13.0, 



3.1 



10.6 



11.4 



9.3 



ENE 



1.4; 



0.2 



1 



^Oa-8''.10,^il6h-p 



5 



58.9 



10.7 



17.0 



7.8 



9.2 



8.5 



87 



4.2 



22.8' 



5.1 



10.7 



11.4 



3.7 



WSW 



1.9, 



0.1 



0.5 



^i'Oa.||h.^ip 



6 



61.6 



8.7 



11.7 



5.5 



6.2 



8.2 



95 



1.0 



15.4! 



3.7 



10.6 



11.5 



10,0 

 3.7 



ENE 



1.6 



0.2 



0.1 



.=i"'a-12'M0,l8''.50-p 



7 



59.5 



9.8 



14.0 



7.4 



6.6 



8.3 



90 



3.S 



22,o; 



5.5 



10.8 



11.5 



ENE, NW 



1.5 



0.1 



0.4 



=i"'a-8''.20 [=<"n7.h.30-p 



8 



57.5 



6.5 



9.0 



4.8 



4.2 



7.1 



98; 



— 



11.2 



4.2I 



10.4 



11.5 



10.0 



WSW 



0.8 



0.2 



0.0 



=ia-8h.20,=<'8''.2a-17i'.3O. 



9 



54.7 



9.4 



15.3 



6.7 



8.6 



8.0 



89! 



2.1 



17.4' 



6.8j 



10.3 



11.4 



6.0 



SW, ssw 



35' 



0.1 



0.6 



— <'a-9\30 



10 



49.0 



11.3 



17.0 



7.2 



9.8 



8.5 



84 



1.6 



25.0 



4.7 



10.6 



11.4 



9.0 



S3\V 



1.5 



0.0 



0.8 



-Q-ia,® 18^55. ©020^'.15-20^32 



11 



56.7 



4.9 



12.7 



1.8 



10.9 



5.4 



80 



2.1 



12.2' 



-1.4 



10 4 



11.5 



4.0 



WSW 



4.2 



0.6 



0.9 



-Op 



12 



59.7 



3.3 



10.0 



-2.9 



12.9 



3.8 



64 



9.7 



18.2' 



-4.1: 



7.3 



10.9 



0.3 



WSW 



2.9 



■ 



1.1 



-.2a 



13 



58.6 



2.5 



10.7 



-3.2 



13.9 



4.0 



73 



9.7 



20.7! 



-4.5' 



6.2 



9.9 



0.3 



s, ssw 



2,4 



■ — 



0.4 



1— i-a 



14 



58.4 



3.1 



10.1 



-2.3 



12.4 



3.8 



66 



9.0 



19.6 



-4.5 



5.7 



9.2 



4.3 



Var. 



3.0 



— 



0.5 



--i^a 



15 



64.7 



0.2 



4.5 



-2.2 



6.7 



2.9 



63; 



4.0 



16.2 



-4.9; 



5.5 



8.7 



6.3 



ENE, WSW 



2.0 



— 



1.1 



— 



16 



63.0 



1.5 



9.0 



-4.6 



13.6 



3.7 



'^i 



9.6 



19.5 



-6.3| 



4.4 



8.4 



0.0 



WSW 



1.5 



— 



0.4 



—la,— Op 



17 



59.0 



2.7 



9.4 



-3.3 



12.7 



4.0 



69 



5.5 



I7.4i 



-5.7, 



4.0 



7.8 



3.7 



WSW 



2.5 



— 



0.5 



— la 



18 



57.5 



6.0 



14.8 



-1.0 



15.8 



5.1 



7T 



8.5 



•20,4' 



-3.4' 



4.7 



7.6 



2.7 



WSW 



2.5, 



— 



1.1 



' — '"a 



19 



54.4 



7.4 



17.2 



0.3 



16.9 



5.3 



70, 



9.5 



24.0 



-3.6; 



5.4 



7.7 



0.0 



Var. 



0.3 



— 



0.7, 



— ia,^Op 



20 



52.4 



7.5 



15.4 



1.3 



14.1 



6.1 



76 



9.1 



22.0 



-2.8 



5.9 



7.8 



0.0 



NE, E 



1.7 



— 



0.8 



-Oa,^''p 



[©ciSi'.SO 



21 



54.3 



9.1 



11.7 



5.1 



6.6 



8.4 



95 



— 



14.5 



0.8 



6.9 



8.0 



10.0 



ENE 



5.7 



0.6 



0.0 



=o'a-12''.10,i)''l3"50;/.NEl9".3J-p; 



22 



64.6 



4.5 



10.5 



2.7 



7.8 



5.8 



83 



— 



9.0, 



2.4 



7.8 



8.4 



10.0 



ENE 



6.3 



0.2 



0.7 



/'.SE^,© lS'M5-p 



23 



69.9 



2.7 



3.9 



1.7 



2.2 



5.0 



89 



— 



6.2' 



1.6 



6.5 



8.4 



10.0 



ENE, WSW 



2.2 



0.0 



0.3, 



©14h.30-15i\50 



24 



64.6 



5.1 



7.5 



2.9 



4.6 



6.0 



90 



— 



8.8 



2.5 



6.2 



8.1 



10.0 



WNW 



8.5 



0.5 



0.4 



i)"10''.45,l7'>.15.l9".25-2i" 



25 



59.1 



6.7 



9.4 



5.5 



3.9 



7.0 



95 



.— 



10.5 



3.5 



6.9 



8.1 



6.7 



W, WSW 



2.3 



5.2 



0.1 



®''0h-3'\4'>,5h.20.7'',— Oa-945 



26 



55.5 



6.0 



11.9 



1.9 



10.0 



6.6 



91 



7.1 



18.4 



1.3 



6.8 



8.3 



3.3 



WSW 



1.9 



0.3 



0.4' 



=''%-7i'.45 



27 



55.2 



7.0 



11.5 



4.2 



7.3 



6.8 



89 



2.8 



20.3 



0.5 



7.0 



8.2 



9.7 



WSW 



26 



0.0 



0.3 



=dep15'>.50;i»16"-17' 



28 



48.8 



6.6 



12.0 



1.3 



10.7 



6.1 



80 



3.8 



18.1 



-0.4 



6.8 



8.3 



7.3 



WSW 



8.6 



— 



1.0 



— 



29 



57.7 



6.4 



11.7 



3.8 



7.9 



4.9 



69 



6.8 



19.5 



0.0 



7.0 



8.3 



3.0 



Var. 



1.8 



— 



0.7 



jxOp 



30 



53.6 



4.9 



11.7 



-0.4 



12.1 



5.5 



80 



7.8 



16.2 



-2.0 



6.2 



8.2 



4.0 



WSW 



4.5 



— 



1.0 



— 



M. 



757.7 



6.5 



11.6 



2.8 



8.8 



6.3 



83 



121.1 



16.7 



0.8 



7.7 



9.5 



5.8 



WSW 



2.7 



8.R 



n.i 





Luna Noemvrie 1906 a fost caracterizată la Bucureşti printr"un timp relativ cald în prima şi ultima decadă şi printr'o foarte 

 mică cantitate de apă deşi numărul zilelor în care ea a căzut este aproape îndoit ca de o))iceiu. 



Temperatura lunară, (y.b, cu toate că este cu aproape două grade şi jumătate mai ridicată ca valoarea normală, totuşi dio 

 perioada de O de ani de când se fac aci observa^iuni termometrice, am avut mulţi ani în c\ri Noemvrio a avut temperaturi mult 

 mai ridicate Afară de zilele dela 12 la 17 cari au fost ceva mai reci, în tot re.?tiil lunei de care ne ocupam timpul s'a menţinut 

 frumos şi mai cald ca de obiceiu. Ziua de 15. cu temperatura mijlocie -1-0^.2 a fo.şt cei mai rece cu toate că temperatura minimă abso- 

 lută,— 4''.6 s'a înregistrat în ziua următoare. Zilele de i şi 10 au fost cele mai calde deşi termometrul a atins cea mai ridicată tempe- 

 ratură 170.2 în ziua de 19. Am avut în lotal 8 zile de îngheţ pe când de obiceiu sunt l'i. N'a fost nici o zi de iarnă, pe când în mod 

 normal sunt 2. 



Totalul precipitaţiunilor atmosferice numai 9 mm , este cu peste SOVo "fai mic ca acela ce se obţine de obiceiu în această 

 lună. De 43 de ani de când se fac observaţiuni udometrice la Bucureşti numai în 4 ani, cantitatea totală de apă adunată în Noemvrie, 

 a fost şi mai mică ca acum. Deşi cantitatea de apă din această lună a fost atât de mică, numărul zilelor în care ea a căzut, 13 a fost 

 cu 5 mai mare ca în general. De remarcat este faptul că nici într'o zi n'a căzut zăpadă, lucru ce foarte rar se întâmplă la Bucureşti 

 în luna Moemvrie. Presiunea atmosferică mijlocie 757".7 mm. este normală. Barometrul a oscilat între 770.3 mm la 23 şi 747.4 mm la 23. 

 Vântul dominant a fost Austrul (WSW) care a suflat în proporţiunc de 537„. Vânt tare a suflat în două zile, la 21 şi 22, Crivăţul atin- 

 gând în prima zi din acestea, iuţeala de 11 metri pe -ecundă. Umezeala a fost cu 37o mai mare, iar cerul ceva mai puţin înorat, ca tn 

 mod normal. Am avut în total 8 zi e senine şi câtell noroase şi acoperite. 



Soarele a strălucit în 22 de zile pe o durată totală de 121 ore, adică cu 16 ore mai mult ca de obiceiu. 



In 6 zile s'a notat rouă. iar în câte 9 brumă şi ceaţă deasă. 



In dimineaţa zilei de 17. la 4''.30 s'a observat căderea unui bolid în direcţiunea W. 



Frunzele arborilor, arbuştilor şi pomilor roditori, ce mai rămăseseră din luna trecută, au căiut cu totul in prima decadi. 

 Grâul şi rapiţa semănate în parcul Institutului Meteorologic dela Filaret, sunt foarte frumoase şl continuă « vegeta. La sfârşitul lunea 

 ■câmpiile se prezintă încă verzi. 



