tJULETlNUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE iii 



SUS amintite, probează că constitiiţiunea acestor triazine corespunde 

 formei iminice şi nu celei aminice. 



Sub formă de comunicare preliminară d-sa mai prezintă o lu- 

 crare făcută în colaborare cu d-1 M. Mihăilescu : ?? Acţiunea hidra- 

 zinei asupra anhidridei năftalice". D-lor au obţinut o substanţă, 

 care, după datele analitice şi proprietăţile ei, este n- — amino naftal- 

 imida. Cu această substanţă d-lor au obţinut derivaţi cu aldehida 

 benzoică şi cu anhidrida acetică. 



D-1 M. Reinhard vorbeşte despre metamorfoza calcarelor din 

 munţii Făgăraşului. 



Complexul şisturilor cristah'ne din munţii Făgăraşului datoreşte 

 formaţiunea sa intrusiunii gneissolui de Cozia. Din studiile făcute 

 pe teren reese că cristalinitatea şisturilor cristaline e mai mare 

 spre coamă decât în spre văi; şi că în complexul de şisturi cri- 

 staline (gr. I) sunt încleştate pene de marmoră, a căror cristalini- 

 tate merge crescând de sus în jos. Acest fapt d-sa îl explică prin 

 diferinţa de plasticitate ce există între rocele şisturilor cristaline 

 (micaşisturi, amfibolite, quarţite) şi între marmoră. Pe când pre- 

 siunile orogen etice, ce au fost mai puternice la adâncimi, au distrus 

 cristalinitatea şisturilor cristaline, acea a marmorei s'a putut men- 

 ţine graţie plasticităţii sale mai mari. 



Şedinţa se ridică la orele io şi ^j.2. '■: :■ 



Preşedinte, C. Miculescu. 



Secretar, Teodor Saidel. 



DAREA DE SEAMA 



FĂCUTĂ DE D-™ W C. I. ISTRATI CA SECRETAR PERPETUU AL SOCIETĂŢII ROMÂNE 

 DE ŞTIINŢE, ÎN ŞEDINŢA DE LUNI 8 IUNIE 1907 



Domnilor colegi, 



încep prin a face o constatare şi personal prin a vă cere iertare. 



Constatarea e că dela şedinţa generală dela 23 Maiu 1905 nu 

 a mai avut loc, până în prezent, şedinţa generală intermediară din 

 1906. Constat de asemenea că numărul şedinţelor de atunci până 



