116 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



Sinteza fu brazda cea mai personală şi mai rodnică ce a produs 

 el. A scrutat şi îmbogăţit prin ea toate capitolele chimiei organice. 

 Făcând direct la 1867 sinteza acetilenei, el desrobî cugetarea oa- 

 menilor de ştiinţă de necesitatea forţelor vitale în producerea cor- 

 pilor organici. 



Cu producerea etinei, şi tot ce s'a făcut in urmă, s'a lărgit câm- 

 pul industriei chimice, şi nu e departe momentul în care condiţiu- 

 nile biologice ale omului vor fi radical schimbate, urmând mijloa- 

 celor ce i-a pus natura la dispoziţie, substanţa produsă de el însuşi. 

 după necesitate şi condiţiunile în cari va trăi. Omul se va desrobî 

 astfel de cultura câmpului, care-i produce ce voieşte, după cum în 

 prima sa fază de civilizare s*a desrobit ca încetul de mijloacele de 

 existenţă pe cari natura i le punea întâmplător, dar fără muncă, la 

 dispoziţie. 



Omul va produce în uzine cu aceleaşi elemente cu care vegeta- 

 lele se desvoltă pe ele şi regnul animal, ce se nutresc cu ele direct 

 sau indirect, tot ce-i va trebui. In uzine se va produce mai sigur, 

 mai ieftin şi mai variat! 



Nu avem decât să vedem ce se face în prezent cu materiile co- 

 lorante artificiale şi cu productele farmaceutice, faţă cu cultura ru- 

 piei, indigoului, macului, etc, şi aşa mai departe. 



Termochimia datoreşte existenţa sa lui Thomsen şi Berthelot. E 

 destul să citez acest capitol al studiului legilor energiei, ce se află 

 la uşa sanctuarului naşterii corpilor chimiei, pentru a vedea ce şi 

 cât i se datoreşte şi în această direcţie. 



De asemenea chimia analitică, mai ales gazometria, chimia bio- 

 logică, archeologia şi istoria ştiinţelor, precum şi filosofia, datoresc 

 multe lucrări noui şi pagini admirabile acestui mare cugetător. 



Faţă cu ştiinţa franceză ţin să spun, însă, că el este greu vinovat, 

 de a nu fl admis teoria fericită a atomilor, decât numai după moar- 

 tea ilustrului Wurtz, care a fost mult amărît în vieaţă şi graţie cărui 

 fapt multe generaţii de chimişti au fost slabe şi' industria franceză 

 s*a resimţit în rău. 



Câmpul activităţilor sale însă a fost vast şi greu de imitat. O 

 muncă continuă rar se poate vedea mai susţinută şi mai rodnică. 



Ca scriitor e enorm ce a produs şi numeroase publicaţiuni, în 

 frunte cu Analele de fizică şi chimie, pentru cari îmi ceruse cu o 



