BULETINUL SOGIETĂŢH DE ŞTIINŢE 177 



Aceste comunicări s'au tipărit în extenso în buletinul No. 3 şi 4. 



D-l D. Rădulescu vorbeşte despre constituţia stereochimică, a 

 acidului a Di chior omn eoni c. 



Studiind teoreticeşte condiţiile de formaţiune ale acestui acid, ajun- 

 ge la concluziunea că ar fi un hexan-2,4-dien-3,4 dicloroantidioic. 



D-sa găseşte experimental că acidul a dichloromuconic prin reac- 

 ţiunea lui Canizzaro conduce la diacetyl^ că esterul său ethylic dă 

 un derivat disodat şi că proprietăţile acidului şi derivaţilor săi co- 

 respund formulei propuse. 



Citează apoi ca anexă un aparat pentru filtrat, decantat şi disti- 

 lat în spaţiu limitat, plin cu un gaz inert. 



D-l Prof. C. Miculescu comunică o nouă metoadă de măsurarea 

 diametrului unui tub capilar sau barometric cu ajutorul microscopului. 



Presărând pulbere de licopod pe pereţii din năuntrul tubului, ob- 

 servă la microscop, punând la punct succesiv grăunţe de pulbere 

 de pe partea inferioară şi superioară. Măsurând cu şurubul micro- 

 metric aceste deplasări şi făcând diferenţa avem diametrul tubului. 

 Metoda este mai ales avantajoasă căci putem vedea dacă secţiu- 

 nea tubului este circulară şi dacă pe toată lungimea diametrul este 

 acelaş ne mai fiind necesar de a tăia tubul în punctul miniscului. 



Şedinţa se ridică la orele 10 şi 20 minute. 



Preşedinte, Dr. C. Miculescu. 



Secretar, M. A. Mi h ăi l eseu. 



PROCES-VERBAL 



Al şedinţei dela 2) Noemvrie i^oy 



Şedinţa se deschide la orele 9 sub preşedinţia d-lui Profesor 

 Dr. C. Miculescu. 



Se dă citire procesului-verbal al şedinţei dela 4 Iunie 1907 şi se 

 admite. 



D. Dr. Munteanu-Murgoci vorbeşte despre importanţa sondei 

 dela Filaret. Descriind sumar succesiunea stratelor străbătute până 

 la adâncimea de 1008 metri a sondei, concordante cu succesiunea 

 în sondele dela Ciurel şi Bragadiru, arată că sub câmpia română 

 sunt puternice straturi : Levantine, Dacice şi Pontice, straturi cari 

 au fost întâlnite şi în sondele dela Mărculeşti, Piţigaia (lângă Pra- 

 hova) şi Ariceşti. Comparând distanţele la cari s*au găsit stratele 



