178 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



de lignit şi pânzele de ape subterane în sondele citate, deduce că 

 stratele terţiare din câmpia română sunt la Bucureşti orizontale şi 

 prezintă un sinclinal spre Nord de Bucureşti. 



D-sa mai arată că Saliferul nu s^a constatat la Mărculeşti, iar la 

 Filaret până la 1008 m. nu eşise din Sarmatic şi se pronunţă în 

 contra aşa numitei «Falia Dunărei». 



D. Dr. C. I. IsTRATi, enumărând diferite fapte relative la ivirea 

 de petrol şi de hidrocarburi gazoase sub câmpia română sau în 

 valea Dunării, roagă pe d-1 Dr. Murgoci să-şi dea părerea asupra 

 posibilităţii existenţei petrolului în aceste regiuni. 



D. Dr. M. -Murgoci spune că d-sa, personal, crede că straturile 

 petrolifere şi tectonica lor se continuă dela dealuri mult în spre sud 

 sub pătura diluvială din câmpie. Aminteşte că la Mărculeşti s'ar fi 

 semnalat o mânjeală de petrol în Sarmatic. In sonda dela Prahova, 

 care este în Pontic s'a observat o puternică emanaţiune de gaze, 

 iar la Filaret până în Sarmatic nu s'a observat nimic în acest sens. 



Nu exclude însă posibilitatea că mai jos de aceste straturi şi mai 

 ales în apropierea dealurilor să existe zone petrolifere în câmpia 

 română, cum e cazul în California, în Texas, etc. 



D. Dr. a. Ostrogovici face o comunicare preliminară despre: 

 hidroxilfenihiretan şi hidroxiliiretan. 



D-sa arată că, făcând să reacţioneze esterul clorocarbonic ( i . Mol.) 

 asupra fenilhidroxilaminei sau hidroxilaminei libere (2. Mol.) în 

 soluţie eterică anhidrâ se precipită clorhidratul de fenilhidroxilamină 

 sau clorhidratul de hidroxilamină, rămânând în soluţie uretanii co- 

 respunzători. Aceştia se isolează, din soluţiunea filtrată, prin des- 

 tilarea eterului etilic pe bae de apă. 



Hidroxiluretanul astfel obţinut este identic cu acela descris mai 

 întâi de Hantzsch şi apoi de Jones şi preparat în condiţiuni puţin 

 deosebite. 



Hidroxilfeniluretanul, necunoscut până în prezent, este un li- 

 chid uleios insolubil în apă, foarte solubil în disolvanţii organici 

 afară de ligroina D. Dr. Ostrogovici descrie câteva reacţiuni de 

 caracterizare ale acestui hidroxilfeniluretan, din care rezultă că nu 

 poate avea decât formula ce reese din sinteză. 



D. Ostrogovici face o comunicare preliminară asupra unei lu- 

 crări începute în colaborare cu d-1 V. Crasu, tratând despre ac- 

 ţiunea compuşilor lui Grignar asupra nitrobenzaldehidelor. 



