BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



235 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA MAIU 1907 st. n. 



Director: I. ST. MURAT 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului mării 82 metri 





tS 35 S 



Temperatura 



Ume- 

 zeala 

 aerului 



a — i 



1- 



S .ca 



.2 ca 



Temp. 



03 



"ca 

 .t:; 



Vântul 



'ca 



0; 



.2 3 





aei-ului G" 



solului C" 



■03 



6 5 



J 



C3 Ut 







«>• 



S 



si 



.5" .Si 





.a 

 Z 



.2 « 

 IU ." 



5 i 





■2s 



n 



FENOMENE DIVERSE 



5 

 ■5 



m 





S 



Q 



< 2: 



Adâncime 



30 cm. 



60 cm. 



1 



56.5 



13.5 



20.8 



6.4 



14.4 



4.9 40 



13.3 



34.0 



3.5 



14.5 



11.8 



2.3 



WNW 



36 





4.0 



^la 



2 



5f^.9 



15.3 23.0 



6.6 



16.4 



4.9 36 



11.1 



9.0 



1.7 



14.8 



12.1 



0.3 



ESE 



2.7 



— 



3.4 



-o-'a 



3 



54.6 



16.6 



24.8 



8.5 



16.3 



6.0' 40 



13.3 



50.2 



4.1 



15.7 



12.4 



1.0 



Var. 



2.1 



— 



3.5 



^Oa 



4 



55.7 



18.2 



25.0 



9.7 



15.3 



5.3'31 



14.0 



V2.0 



4.9 



16.8 



13.0 



0.7 



wsw. 



1.8 



— 



4.1 



-Q-"a 



5 



57.8 



19.2 



27.8 



9.9 



17.9 



5.530 



14.3 



45.0 



4.0 



17.5 



13.6 



0.0 



SSG. 



1.5 



— 



4.1 



^la 



6 



59.0 



20.3 



28.1 



11.9 



16.2 



6.533 



14.3 



43.2 



4.6 



18.2 



14.3 



0.0 



ENE,ESE 



2.6 



— 



4.2 



-a.C'a 



7 



58.8 



21.0 



29.8 



12.4 



17.4 



6.231 



14.3 



44.0 



6.0 



19.0 



14.7 0.0 



E,SE 



2.3 



— 



3.8 



^«a 



8 



57.9 



21.1 



28.5 



1 3.9 



14.6 



6.9 33 



14.0 



50.9 



7.5 



19.8 



15.6l| 1.0 



NE, SE 



2.5 



— 



4.3 



^«a; ^w.vwso^iO— [) 



9 



56.9 



•22.3 



30.7 



13.5 



17.2 



6.6 30 



13.2 



53.1 



8.0 



20.2 



15.9 



6.0 



NNK, NE 



2.4 



__ 



4.4 



— 



40 



56.2 



21.2 



28.5 



13.0 



15.5 



7.9 38 



12.6 



48.0 



8.0 



20.8 



16.3 



2.0 



NNE 



2.1 



— 



3.6 



-o-Oa 



11 



56.3 



20.2 



27.0 



12.1 



14.9 



8.4 



43 



8.1 



48.2 



6.0 



20.6 



16.8 



8.0 



NNE 



1.9 







3.5 



-£^0d;/4'' 1 5-1 4'>45, T 1 4''20, K " ® ".'f 



12 



59.1 



18.9 



24.2 



15.6 



8.6 



6.8 



41 



13.8 



42.5 



11.0 



211.1 



16.8 



1.0 



NNE 



5.6 



1.0 



4.2 



-^Oa;/a-14''30 



13 



57.7 



18.4 



26.'2 



9.5 



16.7 



6.3 



37 



14.0 



50.0 



4.2 



19.8 



16.8 



0.7 



N,SE 



1.8 



— 



3.3 



-n-Oa 



14 



5't.2 



20.2 



29.0 



10.5 



18.5 



7.637 



14.6 



52.8 



5.3 



20.5 



I6.fi 



0.3 



SW,SE 



1.8 



— 



4.5 



xLOa 



15 



53.0 



21.5 



30.2 



11.8 



18.4 



6.0 29 



14.4 



53.0 



6.5 



21.2 



17.3 



0.3 



Var. 



2.1 



— 



4.2 



^oa 



16 



51.9 



23.5 



31.0 



13.9 



17.1 



6.527ill.41 



54.2 



7.4 



21.9 



17.7 



1.3 



w 



2.5 



— 



6.4 



^«a 



17 



511 



22.4 



30.1 



15.6 



16.5 



8.4 



37 



11.7 



48.5 



9.4 



22.5 



18.1 



3.3 



SW,WNW 



8.5 



— 



57 



UJOp, <<'wp 



18 



51.1 



24.2 



32.3 



15.4 



16.9 



9.3 



37 



8.7 



51.2 



10.8 



23.0 



18.5 



5.3 



SE 



2.7 



— 



4.8 



<;0 lw,NEp 



19 



52.0 



.4.4 



i3.0 



15.2 



17.8 



7.9 



82 



14.8 



52.1 



10.0 



23.5 



18.9 



0.7 



SE, NE 



4.3 



— 



5.7 



— 



20 



49.3 



22.3 



jO.6 



14.1 



16.5 



40.1 



47 



14.8 



48.0 



9.4 



23.2 



19.1 



0.7 



SE 



5.1 



— 



5.8 



— 



21 



54.1 



18.2 



•24.0 



11.4 



12.6 



5.2 



31 



14.9 



43.3 



7.8 



i2.6 



19.3 



1.0 



WNW 



48 



. 



8.5 



— 



22 



56.8 



17.9 



26.0 



75 



18.5 



5.3 



31 



14.6 



48.0 



3.0 



21.7 



19.0 



0.7 



W,SW 



1.0 



— 



3.3 







23 



55.6 



19.8 



28.3 



11.6 



16.7 



6.1 



32 



14.9 



51.4 



4.5 



22.0 



19.0 



2.0 



ENE 



1.7 



— 



3.4 







24 



53.7 



22.5 



gO.9 



12.1 



18.8 



7.8 



34 



13.2 



50.1 



6.5 



22.8 



19.1 



4.7 



E,S 



1.6 



— 



4.4 



- 119; <^p 



25 



51.4 



23.0 



32.0 



15 4 



16.6 



9.9 



47 



9.9 



54.0 



10.5 



23.6 



19,4 



6.3 



ENE 



1.4 



8.5 



3.0 



j^o-r2 151,32; f)2i6i'41-16''49, ©117'' 



26 



52.4 



19.0 



2'k6 



13.9 



10.7 



11.0 



63 



9.3 



41.7 



il.4 



22.3 



19.6 



8.H 



NE 



2.8 



— 



2.1 



R;.p;®»i2r57-22''30,(ii.'3f'7-24'' 



27 



51.4 



21.7 



28.6 



15.1 



13.5 



11.3 



55 



11.6 



39.0 



14.1 



21.9 



19.4 



3.7 



ENE, WNW 



2.5!|15.0 



3.4 



R'a; ®iOM''35 



•28 



51.1 



22.5 



30 7 



15.4 



[5.3 



11.0 



52 

 53 



11.5 



47.0 



13.1 



22.0 



19.2 



5.7 



WSW 



3.0 



— 



4.7 



-£i.0a,/14"8;.,< 021 1.-22'' 



29 



52. -i 



22.4 



131.1 



15.5 



15.6 



10.9 



10.5 



47.4 



13.6 



22.7 



19.4 



4.7 



ENE 



3,2 



— 



3.5 



-c^%;/15''10,®15'40;T016''5 



30 



53.5 



18.4 



2 '1.5 



14.9 



9.6 



9.8 



59 



1.3 



36.0 



13.0'|21.4 



19.5 



10.0 



ENE 



6.0 



8.5 



2.8 



©015^6; R"il5i'40,i)0'n6''55-18'' 



31 



52.4 



16.321.7 



14.-^ 



7.5 



10.8 



75 



0.6 



27.1 



14.219.3 



1 



19.0 



10.0 



ENIS 



5.6 



6.0 



1.5 



®«'ia 



M. 



54.5 



20.2 



27.8 



12.4 



15.4 



7.6 



40 



375.7 



46 3 



7.9 



20.5 



17.0 



3.0 



ENE,SE 



2.8 



39.0 



128.1 





Luna Maiu 1907 la Bucureşti a fost caracterizată piintr'un timp frumos, foarte călduros şi secete.?; abia către finele ei au fost 

 câteva zile de ploae. 



Temperatura lunară, 200.2, este cu aproape patru grade mai ridicată ca va'oarea normală. Afară de ultima zi, care din cauza 

 unei ploi generale a fost ceva mai rece, toate zilele din luna Maiu de care ne ocupăm au fost mai călduroase ca de obiceiu. Dintre 

 acestea, zilele care au constituit perioadele cele mai călduroase, au fost dela 4 la 20 şi dela 23 la 29, puiând e.xceptâ ziua de 2(3 care 

 nu a fost tocmai caldă. Ziua cea mai călduroasă a fost la 19 când termometrul a atins cea mai ridicată valoare din cursul lunei, 330.0. 

 Temperatura minimă absolută, 60.4, s'a înscris la 1, Am avut 23 de zile de vară, adică cu '13 mai multe ca de obiceiu. Cantitatea to^ 

 tală de apă, 39 mm este cu 3 > "/„ mai mică ca aceea ce cade de obiceiu. Seceta a fost foarte mult simţită'în cursul acestei luni căci 

 afaiă de 1 mm de apă care a căzut în noaptea de 11 la 12, toată ceylaltă cantitate a provenit din ploile dela finele ei. Numărul zi- 

 lelor de ploaie 5 este cu 3 mal mic ca in general; în toate acesle zile ploile au fost însoiiie de manifestaţiuni electrice destul de 

 puternice. Presiunea atmosferică mijlocie 7j4.6 mm este ceva mai ridicată ca valoaiea normală. Barometrul a oscilat în cursul acestei 

 luni între 7J9.9 mm la 6 şi 747.9 mm. la 20. Direcţiunea dominantă a vântului a fost ne (Crivăţul). Vântul tare a suflat în 4 zile şi 

 a atins cea mai mare iuţeala, de aproape 12 metri pe secundă, la 11. Umezeala aerului a fost cu 230/q mai mică, iar cerul mult mai 

 puţin înorat ca de obiceiu. Am avut 20 zile senine, 7 noroase şi patru acoperite, pe când în mod normal sunt in această lună respec- 

 tiv 9,15 şi 7 asemenea zile. Soarele a strălucit extraordinar de mult, pe o durată tolalâ de 373 ore, adică cu 129 ore mai mult decât 

 el se arată de obiceiu. Nici odată dela 1885 încoace, durata de strălucire a Soarelui în luna Maiu nu a întrecut-o pe cea de acum. Na 

 a fost nici o zi în cursul lunei în care acest astru să nu se fl arătat de loc. In 17 zile s'a notat rouă, iar într'o seară, la 17, coroană 

 lunară. Căldurile simţitoare din cursul acestei luni au făcut ca vegetaţiunea— foarte întârziată în cursul lunilor preceden;e — să se 

 dezvolte extraordinar de mult. Toţi arborii, arbuştrii şi pomii roditori au înfrunzit şi înflorit şi chiar speciile târzii au ajuns la epoca 

 de înflorire aproape de cea normală. Flautele agricole ca grâul, orzul, rapiţa. porumbul ele, semănate în parcul Institutului Meteorologic, 

 au vegelat repede la începulul lunei; mai în urmă insă pământul uscându-se la suprafaţă din cauza secetei le au împedicatdin cre- 

 ştere şi unele din ele începuse chiar a suferi. Ploile din urmă care au pătruns la adâncimi destul de însemnate au fost de mare folos 

 şi le-au îndreptat mult. Rapiţo a înflorit şi a legat însă tecele sunt distruse de nenumărate larve. Grâul a înflorit şi a legat In bune 

 condiţiuni, către sfârşitul lunei. Orzul de'primăvară deşi cam mii;, a început a da în pai după ploile din urmă. Porumbul a răsărit în 

 primele zile şi nu s'a d zvoltat de cât foarte încet; el s'a prăşit în urma ploilor dela sfârşitul lunei. Lucernierile şi iarba, cu toată 

 seceta ce a fost, a crescut cu vigoare şi a început a se cosi la finele lunei. 



