BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



239 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA SEPTEMVRIE 1907 st. n. 



Director: I. ST. MURAT. 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului mărei 82 metri 





-5 







a._ 









a Vântul 1 





« 









Temperatura 

 aerului O» 



Jmezeala 



"S 



So, 



S?, 



Temp. 



a> \ 



>t« 







a 



03 ta • 



aerului 



5 "5 







solului G" 



ea 



«d 



s^ 



Is 



£8 g 





j 



a^ S 







S ^ 



■^6 



•ă-B 





m-^ 



.5 a 



a 



>cS S 





FENOMENE DIVERSE 





„ ID '-* 

 C «D-H 



CS 









^s 



*^ ^ 



o 00. 



•l« 



Adănc. 



3 1 



30 



<D .5 



CD u 



^ 



^3 



SI 









â 



i 



5 







Ii 



as 









5 a 



3 0. 



< 



0,— 

 > 





3DCI11 60 cm 



1 



56.2 



20.8 



29.0 



13 8 



15.2 



8.3 



45 



11.9 



51.0 



10.0 



24.2 



23.3 



2.7 



ENE, ESE 



2.2 



_ 



2.8 







2 



54.9 



21.5 



31.4 



12.4 



19.0 



9.3 



44 



12.8 



56.5 



9.0 



24.0 



23.1 



0.3 



ESE 



0.9 



— 



2.9 



^«a 



3 



54.2 



22.3 



31.6 



14.0 



17 6 



6.7 



32 



13.1 



54.4 



9.5 



24.1 



23.2 



0.0 



Var. 



1.3 



— 



3.3 



— 



4 



48.8 



2-2.3 



31.2 



13.1 



18.1 



9.0 



44 



9.5 



51.1 



8.9 



23.8 



23.1 



7.7 



ESE 



1.9 



— 



3.4 



— 



5 



48.0 



17.0 



24.4 



13.6 



10.8 



6.9 



49 



6.4 



42.0 



13.1 



23.6 



23.1 



5,0 



WNW 



5.1 



1.0 



5.6 



®0a,8h.24;©»M^/16''■16'^40 



6 



51.0 



15.1 



22.4 



8.1 



14.3 



6.5 



48 



11.0 



48.5 



5.3 



21.3 



22.6 



4.0 



WNW 



2.9 



— 



3.5 



— 



7 



53.3 



16.6 



21.9 



11.8 



10.1 



8.2 



58 



0.2 



36.4 



10.2 



20.7 



22.1 



7.3 



WNW,ENE 



4.3 



3.5 



2.7 



® 0a,9''35-10>';/13''30-18»»20 



8 



59.1 



19.3 



24.6 



15.0 



9.6 



5.6 



34 



11.2 



45.3 



8.5 



19.9 



21.4 



0.3 



NN'E,ENE 



5.2 



— 



4.0 



^ia;/NEiii'-i3'>30 



9 



58.9 



19.8 



27.8 



12.2 



15.6 



6.1 



35 



11.0 



49.5 



7.0 



20.5 



21.1 



2.7 



NNE 



2.9 



— 



3.7 



— 



10 



60.3 



17.8 



23.8 



14.4 



9.4 



6.6 



43 



9.8 



41.1 



12.0 



21.3 



21.2 



4.0 



ESE 



3.4 



— 



3.3 



— 



11 



61.2 



17.2 



25.0 



10.5 



14.5 



7.2 



45 



10.5 



46.6 



7.0 



20.9 



21.3 



0.7 



ESE 



1.2 



— 



1.9 



— 



12 



61.1 



18.8 



26.2 



11.0 



15.2 



7.3 



42 



11.7 



48.0 



7.0 



21.0 



21.2 



5.3 



ENE 



2.0 



— 



1.9 



®21''-21"20 



13 



62.0 



18.4 



23.5 



14.1 



9.4 



7.9 



48 



7.5 



44.0 



10.8 



21.7 



24.3 



5.3 



ESE 



2.8 



0.0 



2.7 



— 



14 



61.9 



17.4 



25.2 



11.0 



14.2 



5.8 



39 



12.6 



46.0 



5.6 



21.2 



21.3 



0.0 



ENE 



1.8 



— 



2.4 



— 



15 



58.6 



17.9 



26.7 



9.2 



17.5 



7.0 



42 



12.6 



46.6 



3.3 



20.8 



21 .2 



0.0 



SSE 



1.2 



— 



2.2 



-D-ia 



16 



58.4 



18.1 



27.1 



9.3 



17.8 



7.5 



45 



12.5 



45.0 



4.5 



20.8 



21.0 



0.0 



ESE 



1.7 



— 



2.3 



^la 



17 



58.9 



■18.4 



27.1 



9.6 



17.5 



7.4 



44 



10.0 



47.0 



4.0 



20.7 



21,0 



4.0 



ENE, SSE 



1.5 



— 



2.1 



-Q-*a 



18 



56.3 



17.9 



28.1 



10.4 



17.7 



7.7 



49 



7.4 



46.2 



5.7 



20.6 



20.9 



6.3 



W 



2.8 



— 



3.4 



jxOa,/NEi8"40,20''25 



19 



61.5 



14.9 



21.4 



11.9 



9.5 



6.6 



52 



4.9 



37.3 



8.8 



19.9 



20.7 



4.0 



ENE, W 



2.9 



0.0 



2.1 



®4''15 



20 



61.7 



15.0 



23.7 



6.5 



17.2 



6.7 



49 



10.4 



43.4 



8.0 



19.2 



20.4 



0.7 



Var. 



1.4 



— 



2.7 



^Oa. 



21 



59.0 



16.7 



25.7 



8.4 



17.3 



7.3 



48 



12.3 



45.0 



3.9 



19.4 



20.2 



0.3 



w 



1.7 



— 



2.9 



^Oa. 



22 



54.6 



18.8 



28.3 



9.4 



18.9 



75 



44 



11.2 



47.4 



4.5 



19.9 



20.1 



1.0 



w 



2.0 



— 



2.9 



^«a 



23 



63.6 



11.3 



20.0 



9.5 



10.5 



4.5 



45 



— 



18.8 



6.4 



18.7 



20.2 



9.7 



ENE, ESE 



5.5 



1.1 



2.6 



®ia,/3''35--n"30 



24 



63.7 



11.7 



20.7 



4.5 



16.2 



4.9 



45 



12.1 



46.1 



-0.1 



16.8 



19.3 



0.0 



ESE, SE 



1.1 



— 



1.8 



^Oa 



25 



62.2 



13.3 



22.5 



4.0 



18.5 



5.0 



42 



12.1 



50.0 



1.2 



16.9 



18,9 



0.0 



ESE 



1.1 



— 



1.9 



j3.ia 



26 



59.4 



13.8 



24.2 



5.8 



18.9 



5.4 



45 



11.9 



49.0 



-0.1 



17.2 



18.7 



0.0 



SE 



0.8 



— 



1.7 



xL^a 



27 



57.1 



15.3 



26.3 



6.0 



20.3 



4.8 



38 



11.9 



51.0 



0.8 



17.4 



18.6 



0.0 



SE 



1.0 



— 



2.6 



^la 



28 



56.8 



16.3 



26.2 



6.5 



19.7 



5.0 



36 



10.9 



50.6 



1.4 



17.6 



18.6 



0.3 



SE 



0.9 



— 



2.0 



^"a 



29 



58.6 



15.9 



26.7 



8.2 



18.5 



6.3 



51 



8.9 



48.2 



4.1 



18.0 



18.6 



4.0 



ENE, ESE 



2.8 



— 



2.5 



^»a 



30 



59.1 



158 



24.4 



7.8 



16.6 



7.1 



54 



6.2 



46.0 



2.1 



18.0 



18.7 



4.0 



ENE, ESE 



2.8 



— 



2.3 



ji.<'a,=«6''-6h30 



M 



58.C 



) 17.2 



25,6 



10.0 



15.6 



(5.7 



45 



294.E 



45.9 



5.8 



20.3 



20.9 



2.5 



ESE 



2.3 



56 



82.1 





Ga şi precedentele sale două luni, Septemvrie 1907 a fost caracterizată la Bucureşti printr'o secetă simţitoare şi printr'o foarte 

 mare durată de strălucire a soarelui. ,- t • -. , . . ** * „ 



Temperatura lunară il<>.2, este numai cu trei zecimi de grad mai coborâtă ca valoarea normala. Limitele Intre care această tem- 

 peratură a variat aci dela 1857 încoace sunt: 200.8 (1892) şi 130,5 (1862). Zilele dela 5 la 7, 10, 11, 19, 20 şl 23 la 26, au fost mai reci ca 

 de obiceiu, cu deosebire prima şi ultima perioadă în care temperaturile zilnice au fost cu io la 50 mal coborâte ca valorile normale; 

 restul lor au fost normale sau puţin mai călduroase. Ziua de 23 a fost cea mal rece cu toate că temperatura minima absoluta, 4".0, 

 s'a Înregistrat cu 2 zile mai târziu, Ia 25. Primele 4 zile ale lunei au fost cele mai călduroase; în ultimele 3 din acestea termometrul 

 a trecut In cursul lor de 310 ajungând în ziua de 3 la 31».6 care este cea mai ridicată temperatură din această lună. Zile de vacă au 

 fost 17 cu una mai mult ca în mod normal. Gantitatea totală de apă adunată în cursul acestei luni, 6 mm., este excesiv de mica 

 fată de aceea ce se adună de obiceiu (cu 840/o). Dela 186i încoace de când se fac aci observaţiuni udomelrice, numai în '2 am, 1874 şi 

 1879 a căzut în Septemvrie şi mai putină apă ca acum, iar In alţi 2 ani, 1892 şi 1903 n'au căzut decâl picături. Am avut 3 zile de ploaie 

 pe când de obiceiu sunt 7. Presiunea atmosferică mijlocie 758.0 mm, este cu 2 mm. mai ridicată ca normala. Barometrul a oscilat în 

 a. eastă lună intre 765.1 mm. la 24 şi 746.8 mm. la 4. Umezeala aerului a fost cu 160/(, mai mică, iar cerul mult mai puţin Înnorat ca 

 de obiceiu. Am avut 18 zile senine, 10 noroase şi 2 acoperite, In mod normal fiind în această lună 16,10 şi 4 asemenea zile. Soarele a 

 strălucit în 24 de zile pe o durală totală de 295 ore, adică cu aproape 60 ore mai mult ca in general. Direcţiunea dominantă a vân- 

 tului a fost ENE (Grivăţul) care a suflat tn proporliune de 50Vo- Vânt tare a suflat în 5 zile atingând la 23 cea mai mare lulealâ din 

 CUI sul lunei, 13 metri pe secundă. In 15 zile s'a notat rouă, iar în câte una ceaţă şi halo solar. _ . , , c 



Seceta care a continuat şi in cursul acestei luni a fost cu desăvârşire dezastroasă vegetaţiunei dar mai ailes la facerea ara- 

 turilor şi semănăfurilor de toamnă. Din cauza uscăciunei prea mari a pământului nu s'au putut face până acum decât foarte Puţine 

 arături cari sunt bolovănoase; semănături incă nu s'au putut face mai de loc. Porumburile timpurii s'au copt şi s'au cules încă din 

 prima decadă, ele fiind ajunse la maturitate în cele mai bune condiţiuni. Strugurii deasemenea s'au copt şi au început a se culege 

 în a doua jumătate a lunei. Iarba pe câmpii n'a mai crescut şi vitele nu găsesc absolut de loc ce paşte. Mai la loţi arborii, arbuştii 

 şi pomii roditori frunzile au Început a cădea cu abundenţă. 



5 



