24.0 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTUNŢE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA OCTOMVRIE 1907 st. n. 



Director: I. ST. MURAT. 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului mărei 82 metri 



ZILE 



Px'esiunea at- 

 mosferica 

 la 0° In mm. 



Temperaturf 



i I 



Urne 



■ II 



o «> 



— IC 



«o 

 .23 



5| 



CC 



Temp. 



ea 



.-O 



.2 1 



Vântul 





o fi 



c8 a 

 < 



£8 



.11 



FENOMENE DIVERSE 



aerului C 



ierului 



golului C 

 (\.dâucime 



«8 



.2 a 



^^5 



C3 





â 



i 



S 





.o 



Oem.l 



]hw\ 



1 57.9 



16.6 



24.5 



9.7 



n.8 



7.6 



54 



8.6 



I 



47.0 



5.5 



18.3 



18.7 



1 

 2.3 



ENE,ESE 



2.9 





2.3 



^»a 





2 55.7; 



14.9 



20.1 



9.6 



10.5 



10.1 



76 



0.8 



31.9 



7.0 



18.1 



18.7 



6.3 



ENE 



1.8 



0.2 



0.9 



^°a.®H[HO-\[ 



20 



3 55 5 



16.3 



22.7 



11.3 



11.4 



11.1 



78 



6.0 



40.4 



7.8 



17.9 



18.5 



5.0 



ENE,NE 



2.1 



0.1 



0.9 



^''a-8"50 





4 58.9 



17.7 



24.2 



12.3 



11.9 



9.1 



59 



11.5 



42.2 



9.2 



18.5 



18.6 



1.7 



ESE 



2.8 



— 



1.9| 



-r^ta 





5' 63.2' 



16.2 



21.8 



11.7 



10.1 1 



8.6 



62 



5.7 



39.7 



8.6 



18.5 



18.6 



8.7 



ESE 



4.0 



— . 



1.9! 



— 





6ii 62.7 



13.8 



21.0 



7.5 



13.5 



6.4 



53 



11.0 



39.2 



4.1 



18.1 



18.6 



1.3 



ENEjESE 



2.8 



— ! 



2.0 



— 





7 57.6 



14.3 



24.1 



6.4 



17.7 



6.4 



51 



10.9 



40.9 



2.5 



17.4 



18.4 



0.3 



ESE 



1.7 



— ] 



1.7 



-n-Oa 





Sil 56.8 



15.2 



24.2 



7.4 



16.8 



73 



56 



10.2 



39.0 



4.4 



17.3 



18.2 



1.7 



ENE 



0.9 



— 1 



1.7 



x^»a 



^ 



9'^ 58.1 



17.5 



27.0 



8.9 



18.l' 



7.6 



50 



9.6 



47.1 



5.1 



17.5 



18.2 



0.7 



NE, ENE 



1.1 



j 



1.8 



— 



• . 



10 59.0 



19.4 



29.5 



11.6 



17.9 



6.8 



43 



10.2 



45.1 



8.5 



18.2 



18.2 



1.3 



NE 



0.9 



— 



2.3 



— ■ . 





11 59.3 



20.0 



29.9 



12.0 



17.9 



8.5 



47 



10.2 



41.0 



7.1 



18.7 



18.4 



0.7 



Var. 



1.7 







3.1 



ool0t>-12''10 





12 60.2 



17.5 



25.5 



9.4 



16.1 



8.7 



53 



10.2 



44.7 



5.6 



18.7 



18.5 



1.7 



Var. 



2.8 



— 



3.0 



<021i'-p 





13 61.1 



16.8 



23.5 



12.5 



11.0 



9.3 



65 



8.0 



37.0 



8.5 



18.8 



18.6 



3.7 



ENE 



2.5 



— 



1.7 



^"a 





U! 60.3 



16.2 



25.5 



9.4 



10,1 



6.9 



52 



10.3 



42.7 



5.5 



18.0 



18.5 



0.0 



ESE 



2.4 



— 



2.4 



^ riep. a-7"15 





15 59.7 



14.9 



24.0 



6.6 



17.4 



8.2 



64 



5.8 



38.6 



3.1 



17.3 



18.3 



5.7 



ENE,ESE 



2.9 



— 



2.0 



s«a-8''i0 





16 58.6 



15.1 



23.3 



9.0 



14.3 



7.7 



62 



8.2 



37.0 



5.4 



17.2 



18.0 



4.0 



SE,ESE 



2.8 



— 



1.8 



^i»5h-8,,20 





17 58.3 



14.0 



21.0 



8.0 



13.0 



8.6 



71 



6.0 



334 



3.5 



166 



17.8 



3.7 



NE,ESE 



3.-2 



— 



1.4 



-o-ia 





18 61.3 



13.6 



19.6 



7.5 



12.1 



7.7 



63 



6.1 



37.0 



3.0 



16.1 



17.5 



3.0 



NE 



3.2 



— 



1.4 



^2a 





i9 637 



12.1 



18.0 



7.2 



10.8 



7.3 



67 



4.7 



37 



2.4 



15.6 



17.2 



5.0 



NE 



3.3 



— 



1.5 



— 





20 63.9 



12.7 



17.6 



9.5 



8.1 



6.5 



59 



5.4 



32.2 



3.3 



45.6 



17.0 



2.7 



NE 



3.1 



— 



1.8 



— 





21 62.5 



lfi.8 



17.1 



5.5 



11.6 



5,9 



60 



10.6 



30.9 



0.4 



14.6 



16 7 



0.0 



NE 



1.8 



_ 



1.2 



jxOa 





22 61.4 



11.1 



15.5 



8.4 



7.1 



5.1 



51 



2.8 



31.4 



3.2 



14.3 



10.3 



9.0 



NE 



2.4 



— 



1.7 



^«a 





23 61.0 



10.0 



17.7 



2.7 



15.0 



5.4 



57 



10.6 



31.0 



-2,6 



13.7 



16.0 



0.7 



NE 



2.2 



— 



1.4 



^»a 





24| 60.7 



10.6 



17.0 



4.0 



13.0 



5.3 



52 



10.0 



31.4 



-1.5 



13.3 



15.7 



1.7 



NE 



2.4 



— ■ 



1.4 



xuOa 





25 60.1 



9.7 



17.9 



2.3 



15.6 



5.5 



56 



10.6 



30.0 



-3.7 



12.8 



15.3 



0.0 



NE,ESE 



1.4 



. 



1.3 



^«a 





26 57.1 



10.9 



19.5 



3.9 



15.6 



6.8 



69 



5,4 



310 



-1.0 



12.6 



15.0 



5.3 



NE 



2.5 



— 



0.9 



^Oa,^07"-9"45 





27 54.1 



13.5 



20.4 



9.6 



10.8 



8.5 



72 



7.7 



32.1 



6.0 



13.7 



14.9 



3.3 



NEjNW 



2.0 



— 



1.2 



^Oa 





281 54.7 



13.5 



22.5 



5.2 



17.3 



7.3 



60 



6.3 



34.2 



1.0 



13.9 



15.1 



4.7 



WN\V,NE 



1.4 



— 



1.3 



jxia;^ dep. 8''20 



10i'15 



29 51.6 



13.7 



20.0 



10.5 



9.5 



8.6 



73 



2.2 



27.6 



6.5 



14,4 



15.1 



6.7 



W 



2.1 



0.0 



1.4 



©a, <il8"50-p 





30 52.3 



13.1 



21.0 



5.3 



16.2 



5.8 



[52 



92 



30.4 



2.4 



14.0 



15.1 



3.3 



w 



3.0 



— 



2.8 



-ciu''a 





31 51.7 



14.5 



23.0 



5.6 



17.4 



6.3 



4? 



S 8.0 



32.0 



2.0 



13.9 



15.0 



3.0 



NW W 



4.0 



— 



5.1 



— 





M. 58.7 



14.4 



21.9 



8.1 



13.5 



7.5 



5C 



) UU 



36.6 



4.0 



16.2 



17.3 



3.1 



NE 



.2.4 



1 0.3 



57.2 







Timpul în luna Oc'omvrie 1907 la Bucureşti a fost în general foarte frumos, mai cald ca de obicei şi extraordinar de secetos 

 Temperatura lunară, 140.4, întrece cu două grade şi jumătate valoarea normală. Limitele între care a variat temperatura Iu 

 nei Octomvrie în intervalul amintit .sunt: 'tt)0..5 (1859) şi 7".^ (18 j4); deci o variaţiune de aproape nouă grade. In cursul lunei de car 

 ne ocupăm, numai zilele de 2, 6 şi 23 au fost ceva mai reci ca in mijlociu, 'restul lor fiind mai mult sau mai puţin călduroase. Din 

 tre acestea, perioadele cele mai călduroase au coprins zilele dela 9 la 20 şi dela 27 la finele lunei; la 11 termometrul a atins cea ma 

 înaltă valoare a temperaturei din cursul acestei luni. 2'i»,9, iar la 25 el s'a coborât la 20.3 care reprezintă pe cea mai coborâtă. N' 

 fost nici o zi cu înghel, pe când de obiceiu sunt 2. Zile de vară au fost 4 ca şi în mod normal. In tot cursul acestei luni n'a p'oa 

 de loc; la 2, 3 şi 29 au căzur, numaî picături cari au dat 3 zecimi de milimetru de apă De obiceiu în Octomvrie cad sub diferit 



3 mm mai ridicată ca valoarea normală. Coloana barometrică a variat între 764.3 mm la 20 şi 75.14 mm în ultima zi a lunei. Urne 

 zeala aerului a fost cu 13 "/„ rnai mică, iar cerul mult mai puţin tnorat ca de obiceiu. Repaitizate după gradul de înorare am avu 

 19 zile semne, 10 noroase şi 2 acoperite, pe când in mod normal sunt în această lună câ'e 11 senine şi noroase şi 9 acoperite. Soa 

 rele a strălucit extraordinar de mult în cursul acestei îuni, 2'(3 ore. In intervalul ultimilor 23 de ani, numai în 1899 soarele s'a ară 

 tat în Octomvrie mai mult ca acum (256 ore). N'a fost nici o zi din cursul lunei în care acest astru să nu se fl arătat, de obiceiu e 

 se arată numai în 26 de zile. Vântul dominant a fost Crivăţul (ENE) care a suflat in p-oporţiune de 63 o/q. N'a fost n ci o zi in car 

 să fl suflat vânt taie, lucru ce nici odaiă nu s'a întâmplat dela 1881 încoace. Cea mai mare iuţeală de vânt, 8.5 metri pe secundă 

 fost atinsă de Austru în uHima zi a lunei. Rouă s'a notat în 17 zile, ceală în 4, iar în 2 seri fulgere depărtate. 



Din cauza secetei foarte mari care a continuat şi în cursni acestei luni, arăturile şi semănăturile de toamnă nu s'au putu 

 face mal de loc. Câmpiile s'au uscat cu totul aşa că vitele suferă negăsind nimic ce paşte. Frunzele arborilor, arbuştilor şi pomilo 

 roditori s'au îngălbenit şi au căzut în cea mai mare parte. 



