BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



241 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA NOEMVRIE 1907 st. n. 



Director: I. ST. MURAT. 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului mărei 82 metri 





, 







Ume- 



rt — 









cO 



Ventul 





<« . 







'S>n5 S 



Temperatui-f 



i 



ZCcIIeL 



" s 



^Pi 



S°, 



Temp. 



■D 





=05 



S s 





H 



g.gS 



aerului CO 





aerului 



<S '" 





ga 



solului GO 





>03 



S K<3 



!s 



ss 







cm c 









gs 



g3 g 



■^-.a 





sT 



.5 s 

 ţr ca 



a"^ 



=ga 



ffl'c 



FENOMSNE DIVERSE 











'~r ~~ 



..o 



N 



•^2S 

 a, " 



_03 

 <I> 





S 



O 



a 



oi 







C că 





Adâncime 



T 



iz; 



S .5 

 Q s 



^ a 





o .„ 





JBCDl. 



60 cm. 



1 



53.9 



13.6 



19.7 



8.5 



11.2 



6.5 56 



8.6 



30.3 



4.6 



14.2 



15.0 



67 



Var. 



2.5 



0.4 



2.8 



[I]05";^0'^^l6"20;t<'l8"21,19''2 



2 



55.7 



10.6 



17.1 



8.0 



9.17.2 



75 



3.6 



28.1 



3 5;i3.8 



15.0 



9.3 



ENE 



21 



12.6 



0.7 



T"15''3;®o'M5"40-17"30 



3 



58.0 



0.4 



8.6 



-0.2 



8.8 



4.0 



S5 



— 



9.5 



-0.7 10.9 



14.7 



10.0 



ENE 



4.7 



1.4 



0.3 



i>0a;^i,oi4"30-l6"30,-)fp 



4 



60.9 



1.3 



5.8 



-2.0 



7.8 



3.5 



68 



4.6 



17.5 



-3.8 



8.3 



13.5 



5.0 



Var. 



1.9 



0.2 



0.5 



[g^^^a . 



5 



62.0 



0.8 



5.1 



-1.0 



6.1 



8.4 



69 



1.5 



17.5 



-4.5 



7.5 



12.4 



6.7 



s,w 



4.3 



— 



0.7 



--''a,p.La22i'39 t of slab cutremur de 



6 



63.2 



-0.3 



4.6 



-6.0 



10.6 



3.3 



70 



37 



9.9 



-8.4 



6.2 



11.7 



7.0 



ESE, ENE 



1.5 



— 



0.7 



>— '%,-)fp 1 pământ 



7 



68.9 



-3.0 



1.3 



-5.1 



6.4 



2.3 



62 



2.9 



8.6 



-7.0 



5.6 



10.9 



5.7 



E]NE,SSW 



2.0 



0.0 



1.0 



-"P 



8 



63.6 



0.1 



8.5 



-6.2 



14.7 



2.9 



63 



60 



15.3 



-8.0 



4.5 



10.2 



2.7 



WSW.ENE 



2.3 



— 



0.5 



--ia,--Op 



9 



64.9 



0.5 



9.4 



-5.0 



lt.4 



3.0 



59 



9.8 



16.1 



-9.1 



4,1 



9.6 



0.0 



ENIÎ 



1.2 



. — 



0.7 



^H 



10 



60.1 



3.9 



10.9 



-4.0 



14.9 



3.5 



57 



6.3 



17.9 



7.4 



4.2 



8.8 



2.3 



SW 



1.7 



— 



0.4 



^Oa, = dep. Bh50-ll''50 



11 



55.4 



10.4 



20.0 



1.6 



18.4 



5.2 



52 



8.2 



25.8 



-1.0 



6.1 



9.0 



3.7 



wsw 



3.7 







3.1 



^H 



12 



56.1 



7.6 



11.2 



2.9 



8.3 



6.5 



80 



0.2 



15.5 



-2.5 



7.5 



9.4 



9.7 



NNE, ENE 



0.9 



1.3 



0.5 



-£^'a,®*'l7h-18''30 



13 



49.5 



9.9 



13.5 



6.1 



7.4 



8.3 



88 



_ 



16.0 



25 



8.5 



9.8 



9.0 



WSW 



3.1 



— 



0.7 



^dep. a;UJ0l9i'-19i'20 



14 



48.3 



10.6 



12.8 



9.5 



3.3 



9.0 



93 



— 



14.5 



7.5 



9.9 



10.2 



10.0 



wsw, ENE 



2.8 



1.2 



0.4 



®<'o''10-6'>30,©8''55,12''30 



15 



50.4 



6.9 



10.4 



5.2 



5.2 



6.3 



84 



— 



9.4 



4.7 



9.7 



10.7 



10.0 



EN12 



5.6 



1.4 



0.6 



® 0a;/""=5''- 10^; ® 8''45,ll''55,=^0ji 



16 



54.4 



5.4 



10.8 



1.7 



9.1 



5.8 



85 



1.0 



16.2 



-0.6 



8.4 



10.5 



9.7 



SE 



1.4 



0.7 



0.4 



=i,<'a,®17f'15-18",19h-p 



17 



60.1 



-0.4 



3.3 



-1.1 



4.4 



4.1 



91 



— 



4.0 



-1.4 



7.1 



10.3 



10.0 



NE, ENE 



5.5 



2.8 



0.0 



|ll<',-îf0a,8''45-9"5,^0p 



18 



63.6 



■2.0 



-0.9 



-3.0 



2.1 



3.2 



83 



— 



10 



-2.5 



5.1 



9.7 



10.0 



ENE 



4.7 



0.5 



0.8 



W^ 



19 



64.8 



-2.5 



-1.7 



-38 



2.1 



3.4 



87 



— 



-0.8 



-3.5 



3.8 



8.8 



10.0 



ENE, NE 



1.3 



0.3 



0.0 



®"a,'^a,«s»'^a-15'' 



20 



65.1 



-2.5 



-1.7 



-3.6 



1.9 



3.5 



90 



— 



0.0 



-3.9 



3.2 



8.1 



10.0 



NE, SW 



0.9 



— 



0.0 



— 



21 



64.5 



-1.9 



-1.5 



-3.0 



1.5 



3.5 



86 



_ 



-0.3 



-3.0 



3.0 



7.7 



10.0 



NE 



0.6 



__ 



0.1 







22 



65.1 



-0.9 



0.7 



-2.0 



2.7 



3.5 



80 



— 



3.0 



-2.7 



2.9 



7.3 



10.0 



ENE 



2.7 



— 



0.4 



— 



23 



62.7 



-0.6 



1.5 



-2.5 



4.0 



4.1 



91 



0.2 



9.0 



-2.5 



3.0 



7.1 



10.0 



ENE 



5.8 



0.0 



0.0 



^a,p 



24 



58.4 



1.9 



4.0 



-1.0 



5.0 



5.2 



96 







6.7 



-1.6 



3.4 



6.8 



10.0 



ENE 



2.3 



0.5 



0.1 



=«p-a;®09''-10''55s012h-14''.^H4''-p 



25 



58.4 



3.8 



4.8 



3.3 



1.5 



6.0 



99 



— 



5.4 



2.5 



4.9 



7.0 



10.0 



ENE 



3.1 



1.5 



0.0 



^i'0a-17i'20,®<'a-7''15,10h-12"5,15h30-p 



26 



56.9 



4.3 



5.5 



2.6 



2.9 



6.3 



99 



— 



8.0 



2.5 



5.4 



7.3 



10.0 



ENE, NE 



2.8 



6.9 



0.0 



^ia-1 7''20, ® »a ,8"30,16"38,1 7"! 5-p " 



27 



59.0 



7.6 



10.2 



5.2 



5.0 



7.3 



92 





12.3 



4.5 



6.0 



7.6 



10.0 



SW 



2.3 



3.1 



0.4 



sOa-8"-40 



28 



61.6 



5.9 



8.1 



2.9 



5.2 



6.1 



87 





10.5 



-0.2 



7.0 



8.0 



10.0 



SW, WSW 



2.9 



— 



0.5 



— 



29 



61.0 



3.2 



5.8 



2.4 



3.7 



5.6 



95 



— 



8.2 



2.3 



6.7 



8.2 



10.0 



WSW 



3.2 



— 



0.5 



=0a-9H5 



30 



54.2 



4.0 



7.0 



1.6 



5.4 



5.8 



94 



0.4 



8.8 



1.8 



6.1 



8.1 



6.7 



WSW 



4.9 



— 



0.1 



s"a-ll''20 



M. 



59.4 



3.3 



7.2 



0.4 



6.8 



4.9 



81 



57.0 



11.5 



-1.3 



6.6 



9.8 



8.1 



ENE 



2.7 



34.8 



16.9 





Timpul în luna Noemvrie 1907, la Bucureşti a fost în general mai mult închis şi ceva mai rece ca de obiceiu. Precipitaţiu- 

 nile atmosferice au căzut şi în această lună în cantitate mai mică ca normală. 



Temperatura aerului, 3.3, este cu aproape un grad mai coborîtă ca valoarea normală. Dela 1857 încoace această temperatură 

 a avut o variaţiune de 420.7 între \^A (1870) şi— 20.3 (1862). Perioadele reci au coprins zilele dela 3 la 9 şi dela 17 la 13; la 8 termo- 

 metrul B'a coborlt la — 6».2 care reprezintă cea mai joasă temperatură din cursul acestei luni. Primele două zile ale lunii, precum şi 

 acelea dela 11 la 15 şi dela 26 la 30 au fost mai calde ca de obiceiu; temperatura maximă absolută 20i.O s'a înregistrat la 11. Am avut 

 16 zile cu îngheţ dintre care patru de iarnă; de obiceiu sunt 14 şi 2 de asemenea zile. Prima zi cu îngheţ, s'a notat la 3, iar cea 

 de iarnă la 18. Totalul precipitaţiunilor atmosferice, 35 mm, este cu 10"/o mai mic ca acela ce se obţine de obiceiu în această lună. 

 Deşi cantitatea de apă este mai mică ca acea normală, numărul zilelor în care ea a căzut, 15, este aproape îndoit ca cel obişnuit. In 

 5 zile apa a provenit din câtă puţină ninsoare care a albit pământul cu câte 1 cent de zăpadă în trei zile. Presiunea atmosferică mij- 

 locie 759.4 mm este cu 1 mm mai ridicată ca valoarea normală. Barometrul a avut o variaţiune de 215 min între 769.7 mm la 7 şi 

 748.2 mm la 14. Umezeala aerului a fost normală, iar cerul mult mai înorat ca de obiceiu. Am avut 3 zile senine, 7 noroase şi 20 aco- 

 perite, pe când în general sunt în Noemvrie respectiv 8, 8 şi 14 de asemenea zile. Soarele a strălucit foarte puţm, 57 de ore în 14 

 zile; în mod normal acest astru se arată lO'i ore în 21 de zile. Dela 1885 de când se fac aci observaţiuni eliograflce, numai în anii 

 1885, 1896 şi 1900. Soarele a strălucit în Noemvrie mai puţin ca acum. Este de observat că, în tot cursul ultimelor 2 decade, hoarele 

 nu s'a arătat pe cer decât 10 ore în 5 zile. Vântul dominant a fost crivăţul (ENE) cu ţoale că şi austrul (WSW) a fost foarte frecuent. 

 A fost o singură zi cu vânt tare, la 15, iuţeala maximă a sa fiind de aproape 12 metri pe secundă. Rouă s'a notat într'o singura zi, la 

 12, brumă, In 7, ceaţă în 8, pole u, tunete, halolunar şi coroană lunară în câte una. . „ 



In perioadele mai călduroase din cursul acestei luni lucrările agricole au putut fi continuate făcându-se în multe parţi ara- 

 turi, ogoare şi chiar semănături de toamnă. Iarba şi semănăturile au vegetat sub influenţa timpului călduros din aceste zile aşa ca 

 în ultimele zile câmpiile erau verzi, iar mare parte din se.nănături răsărite. Grâul semănat în parcul Institutului Meteorologic in 

 primele zile a răsărit la sfârşitul lunii. Frunzile arborilor au căzut cu totul. 



