58 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



de i — 3 d. m. înălţime, foioase. Foile plane, alterne, pemargini- 

 ondulat-crenate. oblongi. cele inferioare cbovate. obtuse şi îngus- 

 tate în spre peţiol ; cele superioare semiamplexicaule sau cordate. 

 Florile scurt pedicelate sau sesile, câte 2 — 5 grupate în panicule 

 la vârful ramurilor sau chiar solitare. Caliciul cu tubul alungit pris- 

 matic, cu 5 sepale, lineare pubescente şi cu alţi peri mai rari şi lungi- 

 înguste şi egalând lungimea tubului caliciului sau ceva mai scurte, 

 la început erecte, apoi patento-reflexe. Corola violacee sau albă, 

 rotată plană, scurt 5 lobată, cu lobi ovali obtuşi sau puţin mucro- 

 naţi, egalând în lungime caliciul. Stamine 5, libere, cu filamentele 

 dilatate către bază. Stil păros cu trei stigmate libere, mai rar 

 concrescute. Capsula lineară, prismatică, pe muchii aspră, trilo- 

 culară, deschizându-se la vârf prin trei pori laterali. Seminţe mici 

 turtite, ovoide. Plantă anuală. Iunie — Iulie. 



Habit. Această plantă în România a fost întâlnită de D. Brandză ') 

 în Moldova de nord, lângă Iaşi. între Slobozia şi Stavnic. apoi la 

 Sinaia către Buşteni ; Dr. Dr. Grecescu 2 ) la mănăstireaNeamţu pe 

 lângă garduri (jud. Neamţu). 



In fine, eu împreună cu colegul meu I, P. Ionescu Argetoaia. am 

 întâlnit-o pentru prima oară în Dobrogea la 24 Mai 1908 şi anume 

 pe soluri bălane, în plantaţia din jurul sanatorului de la lacul Ti- 

 chirghiol precum şi în apropierea dunelor de pe marginea mărei 

 (jud. Constanţa). 



Acest gen, reprezentat prin 10 specii 3 ), toate cantonate în do- 

 meniul mediteraneau ar îndreptăţi existenţa sa în Dobrogea : însă 

 prezenţa sa necontestată în regiunea muntoasă din Muntenia cum 

 şi în partea de nord a Moldovei, ne dovedeşte o extindere şi mai 

 mare a acestei plante, eşind în afară de regiunea mediteraneană. 



') Prod. FI. Român, p. 334. 

 5 ) Consp. FI Rom., p : 388. 

 3 ) L. CODRUCHET. Trăite de Botanique, tome II, p. 1261 (1S97). 



