220 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



prin munca, ştiinţa şi priceperea sala desvoltarea şi renii mele şcoa- 

 lei noastre de ingineri. In anul 1886, clădindu-se actualul local al 

 şcoalei, i se înfiinţează laboratoriul pentru analize şi încercări de 

 materiale, căruia i-a consacrat toată activitatea sa, şi în care 

 şi-a petrecut vieaţa sa din ultimii 16 ani. Acolo a făcut peste 

 26.500 analize şi încercări de materiale pentru administraţiuni şi 

 particulari (dintre cari 9O°/ pentru Căile Ferate Române), şi 

 acestea în afară de lucrările sale proprii, de experienţele pentru 

 curs şi de lucrările cu elevii săi. In anul 1879 înfiinţându-se Mo- 

 netăria Statului, este numit şeful laboratoriului de acolo, post pe 

 care l'a păstrat 20 ani până la desfiinţarea monetăriei în 1899, 

 când trece ca subşef de serviciu la Căile Ferate Române. Aci s'a 

 ocupat cu alcătuirea de caiete de sarcini pentru încercări şi recep- 

 ţiuni de materiale, fixând unele norme cari sunt şi astăzi în uz. In 

 fine, cunoştinţele lui întinse de chimie industrială îl făcuseră să fie 

 indicat ca să ocupe catedra de chimie tehnologică ce se înfiinţase 

 la Universitatea din Bucureşti. Boala de care suferea în ultimii ani 

 şi în urmă moartea lui, au lipsit facultatea de ştiinţe de serviciile şi 

 de strălucirea ce i-ar fi putut aduce pe terenul industrial, iar cate- 

 dra a rămas neocupată până în prezent din lipsă de specialişti bine 

 recunoscuţi. 



Ca om pasionat pentru ştiinţă, Alfons Saligny nu putea ră- 

 mâne în afară de manifestările de asociaţiuni ştiinţifice de la noi 

 din ţară. De aceea în 1883 intră în Societatea politehnică, de 

 curând înfiinţată, unde a rămas membru neclintit timp de 20 ani. 

 dintre care 10 ani a fost ales continuu în comitetul acelei societăţi. 

 In anul 1890 îl vedem luând parte la înfiinţarea Societăţii de ştiinţe 

 fizice, din care a ieşit actuala Societate română de ştiinţe şi la care 

 a fost mult timp membru în comitet şi apoi preşedinte în două rân- 

 duri. Dânsul mai era membru corespondent al Academiei Române, 

 membru al Societăţii de chimie biologică din Londra, reprezentan- 

 tantul României în Comisiunea internaţională pentru încercări de 

 materiale, etc. Lucrările sale mai de căpetenie se găsesc publicate 

 prin Buletinul Societăţii de ştiinţe şi al Societăţii politehnice, în 

 Anuarul Biuroului geologic, în Buletinul Serviciului sanitar, şi in 

 alte reviste sau broşuri aparte. Multe din lucrările sale însă nu s'au 

 publicat încă până acum, ca, de exemplu, unele rapoarte de expertiză 



