236 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



fie; dacă mulţi nepregătiţi şi fără de miez nu au dat roadele ce 

 erau ţinuţi a produce; dacă, în mare parte, ne-am resimţit prea 

 mult de mediul în care trăim şi de lipsa de continuitate, în munca 

 noastră de specialitate, prin nevoile generale şi imperioase ale 

 ţării; dacă mijloacele de care dispunem, intelectuale şi băneşti, 

 sunt aproape tot aşa de restrânse ca la început; dacă unitatea în 

 acţiune ne lipseşte încă, falşa cultură făcându-ne adesea egoişti 

 şi fără orizonturi largi, totuş, am câştigat cu siguranţă din două 

 puncte de vedere, şi anume : 



S'a născut un curent ştiinţific în ţară; se află printre fruntaşii 

 lui oameni de o superioară valoare şi mulţi încep să-şi dea seamă 

 despre rostul misiunii lor, ca oameni de ştiinţă ai neamului ro- 

 mânesc. 



Am reuşit, al doilea, să facem cunoscută, în mod modest, de- 

 sigur, dar hotărit — de oarece străinătatea nu se aştepta nici la 

 atât cât am produs noi — mişcarea noastră ştiinţifică, să facem 

 ca de această Societate să se intereseze în mod simpatic şi ca lu- 

 crările noastre să fie primite cu încredere. 



* * * 

 Cum mulţi, din fericire, sunt tineri în această Societate, să-mi 

 fie iertat ca, pe scurt, să arăt fazele mai importante din această 

 perioadă de douăzeci de ani. 



La 24 Martie (5 Aprilie) 1890 s'au întrunit următoarele per- 

 soane, sub preşedinţia bătrânului profesor Alexe Marin, în amfi- 

 teatrul Institutului de chimie, ce se mutase de la spitalul Golţei, 

 in strada Pensionatul, în o casă închiriată de minister şi dărâmată 

 in urmă. 



Se alesese acea dată fiindcă Academia, având şi ea sesiunea 

 sa anuală generală, colegii din Iaşi puteau să se afle cu sigu- 

 ranţă în Bucureşti. 



La această primă şedinţă au luat parte următoarele persoane : 



A. Marin, E. Bacaloglu, P. Poni, Dr. Sergiu, A. O. Saligny, A. 



