286 BULETINI I. SOCIETĂŢI] DE ŞTIINŢE 



Cine vrea să-şi dea seama de dificultăţile întâmpinate, să-şi 

 aiucă aminte că prima şedinţă în care Societatea a început să tră- 

 iască vieaţă ştiinţifică a avut loc de abia un an după prima şedinţă, 

 adică la 3 Martie 1891 : iar scopul principal de a publica un bule- 

 tin nu s'a putut împlini decât la 1 Ianuarie 1892. A trebuit deci 

 aproape doi ani de gestaţiune pentru scoaterea la lumină sub formă 

 viabilă a pruncului mult dorit ! 



Dacă unele transformări sociale aşteaptă numai impulsul iniţial 

 pentru a isbucni în toată puterea desvoltării lor, o operă culturală, 

 ca aceea a creării unei societăţi ştiinţifice într'o Societate abia şi ea 

 organizată, are nevoie de a fi continuu susţinută: cere sacrificii de 

 vieţi şi de energie; reclamă mai presus de toate un motor central 

 care să pulzeze activitate, muncă şi energie nu numai pentru vieaţa 

 însăş a Societăţii, dar şi în jurul acestei Societăţi în atmosfera ane- 

 miată în care ea îşi duce existenţa. 



Acest motor l-aţi condus d-voastră, d-le Dr. Istrati, neîntre- 

 rupt, timp de 20 de ani. 



Deschideţi Buletinul, d-lor, şi veţi găsi pe fiecare pagină semă- 

 nate cu profuziune idei fecunde, documente importante, fapte ştiin- 

 ţifice, muncă de sistematizare, toate sub iscălitura D-rului Istrati. 



Acei ce ne-am gândit să scrim odată o istorie a ştiinţelor ro- 

 mâneşti, găsim pe Dr. Istrati înaintea noastră strângârd material 

 bogat şi preţios, punând la contribuţie oameni de specialitate ca: 

 regretatul Ionescu-Gion, spre a ne da noă urmaşilor jaloanele 

 conducătoare ale unei activităţi viitoare. 



Acei cari s'au gândit să revizuiască nomenclatura ştiinţifică ro- 

 mânească pentru a o uniformiza, folosindu-ne astfel cel puţin de 

 avantajele tinereţii noastre ştiinţifice, au găsit înaintea lor tot pe 

 Dr. Istrati, care ne-a dat un frumos exemplu şi dând în studiul So- 

 cietăţii nomenclatura din chimie. 



Cine a încurajat şi susţinut iniţiativele frumoase de studii ştiin- 

 ţifice specific româneşti, unde s 1 au pus bazele unor lucrări ca aceea 

 care poartă numele de Fauna României ^ 



Cercetaţi mai departe şi veţi găsi altă iniţiativă originală: Pre- 

 miul Istrati din 1S97, î nc ^ una din acele idei fericite pe care timpul 

 o va fecunda, prin care s'a căutat a se face din preoţi şi învăţători 

 colaboratorii naturali la opera de sistematizare ştiinţifică a practi- 



