BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 305 



Cartea servea deci pentru dobândirea cunoştinţelor de trigono- 

 metrie sferică, necesare cursului de astronomie. Faptul că Scarlat 

 zice acestei cărţi »sfântă« 11 explică d-1 prof. I. Bianu, — care a 

 avut bunăvoinţa de a pune să mi se descifreze acea notiţă, — prin 

 obişnuinţa care eră pe vremuri de a se pune asemene notiţe pe 

 mai toate cărţile bisericeşti. Sub această notiţă mai este urmă- 

 toarea: 



»ln zilele Mării Sale lui Mavroghenie : in vreme de răzmiriţă, 

 când se bătea Turcii cu Nemţi (?) la Calafat (?). Cine va ceti mă 

 va pomeni '). 



Lt. 1789 Sept. 16." 



Fotino, în "Istoria Daciei" spune că pe vremea lui Ipsilante erau 

 în Bucureşti mulţi străini erudiţi în ştiinţe şi chiar in matematici, 

 căci Grecii nu erau capabili de aşâ ceva. Raicevici, de care vor- 

 beşte Caravelli în prefaţa sa, şi care a fost secretarul lui Ipsilante 

 şi mai târziu consul austriac, a publicat in 1788 la Neapoli, la 

 aceeaş tipografie ca şi trigonometria sferică a lui Caravelli, o carte 

 intitulată : Osservazioni storiche, naturali e politiche intorno alia 

 Valachia e Moldavia, în care spune: »Est fapt, că Doctorii G r eci 

 moderni sunt în general foarte ignoranţi, şi nu se ocupă în toată 

 viaţa lor decât cu mărunţişuri gramaticale, fără nici o urmă de 

 ştiinţă, de literatură sau de gust. Toată ştiinţa lor teologică nu 

 stă decât în opiniuni sucite sau superstiţioase. « 



Alexandru Ipsilante, căruia ii plăcea foarte mult studiul şi ştiin- 

 ţele, nu se putea lipsi de străini; de altfel pe acele vremuri Aca- 

 demiile din Petersburg şi Berlin erau în întrecere care să pună 

 mâna mai întâia pe cei mai mari savanţi ai Europei pentru a se 

 crea o mişcare ştiinţifică cât mai puternică în ţara lor. Ipsi- 

 lante studiase filozofia, logica, metafizica, fizica, matematica şi mai 

 ales morala, astronomia şi geografia şi ţinea pe de-o parte să aibă 

 oameni cu cari să poată sta de vorbă în asemenea chestiuni, care 

 să-i instruiască copiii şi care să provoace un început de mişcare 

 ştiinţifica serioasa la noi în ţară. De aceea alege ca secretar pi' 

 Raicevici şi In urmă francezi, aduce pe marele învăţat Hanzini 



') Semnez iriolele nu .unt itgure, aeOind clar icriwi 



