BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 307 



este numit profesorul principelui ereditar Francisc, ducele de Qa- 

 labria. Caravelli moare la 25 Noemvrie st. n. 1800, în etate de 

 76 ani, după ce a profesat matematicile şi a lucrat pentru ele 

 peste o jumătate de secol. 



El a scris mult şi in toate ramurile matematicilor cunoscute pe 

 atunci şi a scris, nu pentru gloria lui, ci pentru instruirea celor 

 mulţi, pentru a celor de jos, cărora nu încetă de a le arătă toată 

 dragostea, după cum se poate vedea din prefaţele- multora din 

 operele sale. Astfel, in prefaţa tratatului de astronomie spune : 



» Pentru atâtea progrese sublime pe cari le-a făcut ştiinţa, suntem 

 datori marilor Genii; dar ei nu sunt născuţi pentru a instrui 

 mulţimea, ci sunt întocmai ca acele păsări cari trec în sbor peste 

 munţi şi văi, peste lacuri şi mări, fără să se oprească; mulţimea 

 insă cere să fie dusă la pas, iar nu în sbor. Pentru progresul ştiin- 

 ţelor trebuie ca din cdnd in când să apară Genii, pentru ca să rupă 

 barierele cari opresc pe ceilalţi; cu toate acestea după dânşii trebuie 

 să vie, pentru multă vreme, talente ordinare cari să ne ducă la 

 adevărurile întâlnite, pentru a zice astfel, în salturile Geniilor, 

 trecându-ne prin adevărurile intermediare si descoperind astfel şi 

 celelalte inele ale lanţului ştiinţifica 



Iar mai departe : 

 he câtva timp văd cu mâhnire că printre italieni se introduce 

 un nou mod de a scrie cu totul opus geniului italian. Unii pentru 

 ca să pură cugetători sublimi, se trudesc să facă anevoios ceeace 

 este uşor, îmbrăcând, doctrinele pe cari le tratează cu nişte orna- 

 mente de paradă, cari le sade foarte rău, şi se servesc de unele 

 moduri de a se exprimă cu care flatează pe intelectuali, dar pe 

 cari Ei şi tnşeală.in acelaş timp«. 



Şi In fine: 



nTrebue să scriem pentru a instrui, tur nu pentru a surprinde; 

 şi se ajungi', la acest scop când facem uşor ceea ce este anevoios, iar 

 nu când ceeace este uşor ii facem anevoios şi misterios. Talentul 

 faa uşor ceeace este greu nu se întâlneşte des, şi osteneala pe 

 care o cerc acest lucru nu este nici de cum neglijabilă, a\ multe 

 ori tratatele uşoare funt acelea cari au costat mai multe tudori . 



In prefaţa Trigonometriei ferice gă lim apoi: 



nlntenţiunea mea tn tratarea oricărei ştiinţea fost totdeauna nu 



