338 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



Studiul produselor de condensare a hidrazinei nesubstituite cu 

 derivaţii acizilor bibazici (anhidride, imide şi clorure) a fost început 

 pe la 1894 de către Curtius şi elevii săi, lucrând mai ales cu deri- 

 vaţii ftalici, dar încercând şi asupra celor succinici şi maleici. 



Cel dintâiu Rothenburg *), în 1 894, încearcă acţiunea hidratului de 

 hidrazină asupra ftalimidei şi succinimidei. Fierbând o soluţie alco- 

 olică a unui amestec echimolecular de ftalimi 'ă şi de hidrat de hi- 

 drazină sau de acetat, obţine, prin eliminarea unei molecule de 

 amoniac, o hidrazidă fus. la 250 — 25 i°. El o numeşte n-amidof- 

 talimida şi îi atribue constituţia asimetrică reprezentată prin schema 

 următoare : 



N— NH, 



>o 



de oarece şi el (ca şi Just) admite că ftalimida să aibă formula 

 asimetrică. El justifică prezenţa grupului amidogen prin uşurinţa cu 

 care se pot obţine produşi de condensare cu aldehida benzoică şi 

 cu acetona. Din contra, lucrând cu succinimida, fie aplicând condi- 

 ţiunile întrebuinţate la ftalimida, fie chiar prin fierbere cu hidratul 

 de hidrazină absolut, nu poate obţine hidrazidă respectivă, adică 

 nu poate înlocui grupul imiclic cu cel hidrazidic. Din aceste fapte el 

 conchide că cele două imide trebuie să aibă constituţie diferită : ast- 

 fel el admite că ftalimida să aibă formula asimetrică pe când suc- 

 cinimida ar fi simetrică. Astăzi această concluzie nu mai poate fi 

 susţinută. Mai întâiu nu se poate conchide neapărat că cele două 

 imide să aibă constituţia diferită, numai prin faptul că una din ele 

 nu reacţionează nici chiar cu hidratul de hidrazină absolut. Se 

 poate că deosebirea în modul de a reacţiona să fie datorită pre- 

 zenţei ciclului benzenic în ftalimida, iar nu numai poziţiei asimetrice 

 a imidogenului. 



Apoi azi se cunosc ambele ftalimide, simetrică şi asimetrică, şi 

 au proprietăţi cu totul deosebite. 



N'avem decât să cităm pe scurt lucrarea lui Auger ! ) asupra fta- 



') Ber. 27 pag. 691. 



J ) Ann. Ch. et Ph. (6) 22/305 (1890). 



