352 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



2. Acest produs are constituţie simetrică reprezentată prin 

 schema : 



___ 



— c 



X— NU, 



\ _/ 



o 



şi se va numi N-aminonaftalimida. 



3. Prezenţa amidogenului se demonstrează prin bazicitatea sub- 

 stanţei (formarea de sulfat, clorhidrat, cloroplatinat şi picrat), prin 

 uşurinţa cu care reacţionează mai cu seamă cu aldehidele ; prin 

 formarea derivaţilor monoacilaţi cu formamirla şi cu anhidridele 

 acizilor monobazici şi într'un mod încă mai doveditor prin obţine- 

 rea produşilor de condensare, — eliminând o moleculă de apă — , 

 cu anhidridele acizilor bibazici; în sfârşit, prin trecerea la naftali- 

 midă cu ajutorul acidului azotos sau a hipobromitului de sodiu. 



PARTEA EXPERIMENTALĂ 



Pentru obţinerea w-amidonaftalimidei s'a întrebuinţat anhidrida 

 naftalică, preparată după metoda lui Graebe '), căreia i s'a adus 

 mici modificări. Iată condiţiunile în cari s'a operat: o soluţie de 25 

 grame de acenaften în 300 c.c. de aci 1 acetic glacial — încălzit 

 prealabil la 85° într'un balon de un litru cu gâtul foarte lung 

 (40 cm) -) — se tratează treptat cu 175 grame de bicromat de so- 

 diu sfărâmat în bucăţi mici, cu precauţiunea ca să nu se adauge în 

 cantităţi prea mari deodată şi să se agite continuu. După ce s'a 

 adăugat tot bicromatul se mai încălzeşte 2 — 3 ore pe o baie de 

 aer la o uşoară fierbere, în care timp temperatura se menţine de la 

 sine constantă la 128 . Oxidaţiunea e terminată când începe 

 a se desvoltâ anhidrida carbonică : atunci se varsă totul în multă 

 apă, iar anhidrida naftalică ce se precipită se filtrează la trompă, 

 se spală cu apă rece şi apoi se dizolvă la cald în hidrat de pota- 

 siu 4 °/ . Pentru a obţine acidul naftalic din soluţia lui alcalină s'a 



*) Graebe şi Gfeller. Ber. 25, pag. 653. 



; ) Gu un astfel <.le balon nu mai e nevoie de refrigerent ascendent şi se poate agită mai uşor, 



