BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 389 



CONDENSAREA PAR AM ETI LCICLOH EXANONU LU l 



DE 

 Dr. V. HÂNCU 



Cetonele aciclice au tendinţa de a se condensa sub influenţa 

 aqenţilor deshydratanţi, cu eliminarea de una sau mai multe mole- 

 cule de apă ; de exemplu, acetona care dă Mesitiloxidul prin eli- 

 minarea unei molocule de apă din două molecule de acetonă. Apoi 

 Foronul prin eliminarea a două molecule de apă din trei de ace- 

 tonă şi, în sfârşit, Mesitilenul, dacă din produsul din urmă (Foron) 

 se mai elimină o moleculă de apă, rezultând astfel închiderea ci- 

 clului benzenic. 



D-rul Mannich *) în urmă a încercat a obţine aceleaşi conden- 

 sări, pe o cetonă ciclică, urmând aceleaşi procedee ca la cetonele 

 aciclice, obţinând rezultate cari se pot exprima astfel : 



I. 2C 6 H 10 O = C 12 H 18 + H 2 



II. 3 C 6 H 10 O = C l8 H 8r) O+2H 2 O 



III. 3 C H 10 O = C 18 H 2i O -f 3 H 2 



Prima din aceste reacţiuni este comparabilă cu cea de la forma- 

 ţia Mesitiloxidului şi s'a făcut cu ajutorul Etilatului de sodiu ca 

 condensant. Asemenea face câteva indicări Valach ") asupra con- 

 densării a doua după care s'ar forma Foronul din aceton. 



I n interes cu mult mai mare i sar atribui condensaţiei a treia, 

 care corespun le cu formula Mesitilenului format din acetonă. 



Fa ar duce prin formarea unui nucleu benzenic la un nou ciclu 

 foarte simetric, ce ar corespunde cu formula : 



C ]h I L 2i 

 Dodecahidrotrifenilen 



Acesta a fost preparat din ciclohexanonă (de către Mannich) 

 prin ajutorul acidului sulfuric şi alcoholului methilic. 



Analog cu frumoasele rezultate obţinute de Valach şi Mannich 



) I). lirrithte 29. p. 2965—18'/). 

 r.chte 29. p. 2965 — 19 



li 



