BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 1308 



D-l Doc. T. Lauescu face o comunicare asupra sâmburilor sime- 

 trici strâmbi, stabilind următoarele proprietăţi : Valorile caracteris- 

 tice sunt imaginare pure, cele două grupuri de funcţiuni biortogo- 

 nale coincid : orice sâmbure simetric strâmb admite cel puţin două 

 valori caracteristice. Se demonstrează de asemenea o teoremă ana- 

 loagă cu teorema lui Hilbert-Schmidt asupra desvoltării unei func- 

 ţiuni arbitrare. 



Şedinţa se ridică la orele io'/v 



Preşedinte. Inginer I. Ionescu. Secretar, T. Lalescu. 



PROCES-VERBAL 



Al şedinţei din 22 Noemvrit 1910 



Şedinţa se deschide la orele S 3 / 4 , sub preşedinţia d-lui vice- 

 preşedinte Dr. A. Ostrogovici. D-sa luând cuvântul, aduce felici- 

 tări d-lui secretar-perpetuu. Dr. C. I. Istrati, pentru faptul că a 

 fost ales membru al Societăţii chimice din Franţa. 



D-l Dr. C. I. Istrati mulţumeşte, declarând că mulţumirea d-sale 

 este cu atât mai mare cu cât crede că această alegere va fi pentru 

 tineri un nou imbold la muncă pe terenul ştiinţei. 



Se trece la ordinea zilei, dându-se cuvântul d-lui D. Bungeţeanu 

 pentru a-şi desvoltâ cuvântarea sa despre : Observaţii de tempe- 

 ratură şi magnetism în sonda de la Filaret. 



D-sa începe prin a descrie împrejurările şi modul în care s'a săpat 

 acea sondă. Trece apoi la descrierea termometrelor ce i-au servit la 

 facerea determinărilor, insistând asupra avantajelor şi dezavantaje- 

 lor fiecărui sistem. Dă apoi pe scurt rezultatul cercetărilor sale, din 

 cari ar rezulta că scara geotermică la noi ar fi de 46 metri, adică deo- 

 sebită de valoarea de ş$ mstri ce se dă pentru pământ în general. 



In privinţa fenomenelor magnetice observate, conferenţiarul 

 arată mai multe proiecţiuni din cari se poate vedea intensitatea 

 magnetismului ce îl căpătase tubul metalic al sondei, precum şi 

 spectre magnetice ce arătau felul acelui magnetism. 



Mai citează câteva experienţe, mai puţin importante, ce a mai 

 făcut slujindu-se de acea sondă, precum: găsirea vitezei sunetului 

 in aer, a vk- â lere şi a coeficientului de frecare în timpul 



căderei in aer. Citează şi alte experienţe utile ce s'ar fi mai putut 

 fac: >i îşi exprimă regretul pentru dispariţia acelei sonde. 



