BITETINTL SOCIETĂŢII DE 5TIIXTE 



din tuburQe de metal ale acestei coloane, ne-a dat prilej să facem 

 • a cercetări asupra iuţelii de propagare a sunetului în ae- 

 rai aflat în sondă deasupra apei. precum şi asupra legii căderii 

 corpurilor în golul din această coloană. 



Intr'adevăr. in golul lăsat mtr'această sondă, de la suprafaţa 

 solului şi până la faţa apei din inter produceau reflecţiuni de 



sunet foarte clare şi numeroase, graţie luciului păreţilor de metal 

 ai acestei sonde. Un strigăt, sau o izbire, produsă la extremitatea 

 superioară a coloanei, se reflecta pe suprafaţa apei din interiorul 

 sondei şi se reproducea afară la urechea observatorului până la a 

 io-a oară, în mod perceptibil, dacă golul era de vreo 70 m. 

 O silabă, pronunţată iute şi tare in dreptul coloanei, se repeta cu 

 intensitate descrescândâ chiar până la a 1 2-a oară. O vorbă scurtă, 

 pronunţată repede, se readucea urechei de S— 10 ori, producând 

 senzaţiunea unor sunete îndulcite, cari vin repede din depărtări 

 din ce în ce mai mar:. Se citează adeseaori ecourile puţului din 

 Carisbrook, din insula Wight. care murmură de mai multe ori la 

 gura lui de sus freamătul produs de căderea unui ac pe suprafaţa 

 apei din interior, precum şi zidurile din Woodstock-Park (provin- 

 cia Oxford, din Engliteraj, unde un ecou repetă de 1 7 ori o silabă 

 în timpul zilei şi de 20 ori în timpul nopţei, sau Castelul Simo- 

 netta (Calabria. in Italia) unde, după mărturisirea lui Monge, sgo- 

 motul unui pistol se repetă între zidurile sale paralele chiar până 

 la a 40-a oară. La gara sondei de la Filaret aceste fenomene se 

 petreceau cu acelaş farmec şi cu aceeaşi fineţe. Freamătul produs 

 de căderea unui mic alic de plumb, sau a unui ac de pânză pe su- 

 prafaţa apei din interior, se şoptea urechei. afară, in mod d : stinct 

 şi lin. iar ecoul unei izbiri puternice din palme la marginea tubului 

 se putea număra clar până la a 12-a oară. când suprafaţa apei 

 era scoborîtă către 90 m. 



ICţCALA SUSETDLUI iX AERUL WN SONDĂ 



nsiderând că distanţa de la gura sondei şi până la suprafaţa apei 

 din interior se putea măsură cu mare preciziune, am căutat să profităm 

 de repetarea ecoului unui sunet produs in atmosfera din afară pentru 

 a încerca, cu mijloacele ce le aveam la dispoziţie, să determinăm iu- 

 ţeala cu care sunetul mergea în aerul din sondă. Pentru aceasta, 



