1250 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



• Observatorul, ţinând cronometrul în mână, acţiona resortul acu- 

 lui indicator (secundarul) just în momentul, când producea emisiu- 

 nea vocală, sau când da izbirea cu ciocanul. El fiind stăpân pe 

 ambele aceste acţiuni, se putea totdeauna aranja, în mod instinctiv, 

 a le face cât se poate de simultaneu. 



Pentru surprinderea exactă a momentului, când un ecou de o or- 

 dine fixată se reproducea, el îşi pregătea urechea prin câteva în- 

 cercări preliminare, în care cadenţa, cu care aceste ecouri reve- 

 neau în afară, înlesnea putinţa de a le surprinde în mod precis. 



Dăm aci durata ecourilor ascultate în două serii de observa- 

 servaţiuni făcute în aceeaş zi, 12 August 1907. Intr'una sunetul 

 este produs cu vocea, în alta^prin izbire. 



a) Sunet produs cu glasul nostru. Durata a 4 ecouri. 



In o primii serie de 5 observaţiuni durata medie a 4 ecouri . = 2 3ec -, 482 

 In o a 2-a serie de 4 observaţiuni durata medie a 4 ecouri . = 2 sea -, 468 

 In o a 3-a serie de 7 observaţiuni durata medie a 4 ecouri . = 2 sec -, 491 

 Durata medie a 4 ecouri din acest grup de observaţiuni. . . = 2 3ec -, 489 

 a) Durata medie a unui ecou = o sec -,<>i97 



b) Sunet produs prin izbire (cu un ciocan pe un bloc de lemn), 

 Durata a 5 ecouri. 



Intrio primă serie de 4 observaţiuni, durata medie a 5 ecouri . = 2 30C -, 979 

 Intrio a 2-a serie de 4 observaţiuni, durata meiie a 5 ecouri = 3 sec \ 023 

 Durata medie a j ecouri din acest grup de]observaţiuni . . . = 3 3ec -, 001 

 Ş) Durata medie a unui ecou . . . = o 3ec -,6oo2 



Luând acum media valorilor (a) şi (J3) avem : 



durata unui ecou = o sec -.6oQ95 



din aceste două grupuri de observaţiuni. 



De oarece distanţa străbătută de un ecou este : 



D= 104,5 X2 = 209 ra . 



avem iuţeala sunetului dată prin raportul : 



20Q m 



0.6099 0+ ' 



[ Temperatura aerului Ia suprafaţa apei în sondă, evaluată cu 

 un termometru de maximă, erâ de t= I4 n ,4- 



