BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 126? 



aceste observaţiuni se puteau face pe o distanţă de cădere, ne- 

 atinsă de mulţi până acum, de o mie de metri, putându-se deter- 

 mina cu preciziune distanţa, timpal căderii şi iuţeala uniformă la 

 diverse adâncimi. 



Asupra abaterii corpurilor de la verticală din cauza rotirii pă- 

 mântului încă s'ar fi putut aştepta vreo indicaţiune prin vreo ex- 

 perienţă încercată în aerul liniştit din această sondă. 



Afară de aceasta, dacă pentru căderea corpurilor în aer păstra- 

 rea sondei de la Filaret ar fi dat ocaziue la multe cercetări intere- 

 sante, apoi şi observarea sistematică a temperaturii în coloana de 

 aer din sondă, la diferite momente ale anului şi la diferite distanţe, 

 sau compararea presiunii barometrice observată în adâncime cu 

 rezultatele formulelor teoretice, ori studiul fenomenelor magnetice 

 din coloana metalică a sondei, alături de studiul curenţilor telurici 

 şi de legăturile dintre aceştia şi magnetismul din massa pământului 

 înconjurător, ar fi fost de sigur tot atât de util şi de atrăgător ca şi 

 studiul din punct de vedere chimic şi geologic al straturilor teres- 

 tre ce strângeau păreţii acestei imense săgeţi de oţel. Răsunetul 

 acestor studii ar fi putut perpetua amintirea Expoziţiunii noastre 

 şi mai bine peste hotare şi mai mult în analele ştiinţei. 



Serviciul, pe care putea să-1 dea, dar, sonda în aceste direcţiuni, 

 ar fi fost mare şi preţios. 



Dacă — am putea zice ca încheiere a acestor rânduri — săparea 

 sondei dela Expoziţiunea noastră naţională din 1906 face onoare 

 iniţiativei şi gândului celor ce au mijlocit instalarea ei l ), apoi des- 

 fiinţarea prea timpurie a acestei sonde este o pagubă reală şi 

 pentru fizica globului şi pentru ştiinţa românească. 



e că părintele ideii de a se instala o sonda la Kxpoiiţiunea noastră naţională din 

 1906, este ilustrul comisar general al Expoziţiunii, d-1 Dr. C, lstrati, care a stăruit pentru 

 :ea ei, atlt In scopul de a se înmulţi mijloacele de atracţiun? şi de cultură ale Expozi- 

 ţiunii, c:"t fi pentru a se da ocazie la cercetări ştiinţifice de geologie şi de fizica globului. 

 'intrarea ac • ie un mare preţ pentru întreprinderea şi continuarea acestor 



din urmi cercetări, mai ale» că în timpul lucrărilor ei atari studii nu se puteau face în mod 

 i neturburat. l'entrucă primăria Capitalei a reluiat de a o păstră în schimbul unei 

 1 lei ci 1 rauzl din Viena pentru a lăsă coloanele me- 



talice In loc], apoi ştiinţa 'românS a păgubit înzecit, iar ideia lăudabilă, care i-a dat fiinţă, 

 ; ică toat- roadele, la car» aspira. Cu atât rnai rău de cei ce n'au înţelet-o 1 



