BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 31 



Ast-fel 



^UVy/ 9 ' 809 * 1 ' 52 * 13 ' 59 ^^ 



-,17 ^ 



0,00105 

 şi prin urmare : 



Limita = 514 X 3,95 = 2030 m -,3 



dacă vaporii ar curge în vid. 



* 



Ţifra limitei fiind obţinută în ipoteză că presiunea mediului exterior 

 este zero, devine învederat că fisicesce e cu putinţă, să ne apropiem de 

 acesta iuţela micşorând cât maî mult secţiunea de curgere a vaporilor, 

 pînă ce, asemenea la limită, acesta ar deveni un punct matematic, asupra 

 căruia presiunea atmosferică ar ajunge atunci zero. 



De-aci urmeză dar că atingerea iuţelii J de 910 m -,508, maî jos de ju- 

 mătatea limitei aflate, depinde de mărimea secţiuneî o 2 . 



Din planul CD înainte, aburul începe a se destinde, mărindu-şî forte 

 repede volumul, şi correlativ acceleraţiunea sa de eşire. Putem admite 

 pentru înlesnire, şi fără vre-o erore sensibilă sub raportul practic, că în 

 orificiul cd, vaporii se află destinşi la presiunea mediului ambiant. 



Luând cu anticipare, pentru volumul specific final al aburului, în con- 

 diţiunile de presiuni, în carî ne aflăm, valorea de l mc -,826, pe care o vom 

 dobândi maî la vale prin calcul referitor, — deducem că pe-o singură, 

 gură cd, se strecoră, într'o secundă, fluidul efectiv destins : 



1,826 X 0,80g X 0,156 = Qmc . Q57 

 4 ' 



Intervenirea factorului 0,800 este motivată de efectul condensaţiuneî 

 după cum vom vedea îndată, de 6re-ce pe distanţa ce am indicat, des- 

 tinderea este inevitabil însoţită de condensaţiune. 



Pentru cuvinte, ce se vor expune asemenea în ceea-ce urmeză, iuţela 

 reală a vaporilor în orificiul cd ajunge la 1001 m, ,24, pe cât timp am 

 admis că ; în planul aceleî secţiuni, aburul este în completă detantă. 



Atuncî 



Qmc. Q57 



"■ = Î00§4 = ° mP ' 00 ° 057 



cu un diametru m -, 0085. 



Acesta este aşa dar, secţiunea îngustată pe care aburul trebue să curgă, 

 spre a dobândi iuţela şi temperatura, ce am luat maî sus ca date ale 

 problemei. 



* 



Gradul detantei geometrice. Legea luî Laplace, relativă la evoluţiunea 



