32 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



adiabatică a unei mase fluide, se represintă în genere pentru vaporii 

 aprope uscaţi în starea lor iniţială, prin relaţiunea empirică: 



p. v 1 '"*— 1,704 



de unde 



1,135 



/ 1,704 



P 



ecuaţiunea, ce ne permite a calcula volumul final al vaporului, când cu- 

 noscem presiunea mediului, în care el se descarcă. 



Camera turbinei fiind ţinută, după stabilirea regimului", la temperatura 

 de 46°, după cum era arătat în descrierea motorului şi după cum stă 

 în genere temperatura condensatorelor, presiunea în acel spaţiu limi- 

 tat va fi : 



P- = ^ >< 1 TVe = r + 0^7X46i = °"' ' 86 (1) 



de unde resultă, în adever, un uşor vid de condensaţiune. 

 Asa dar : 





SI 



v = l mc -,826. 



pentru un kgr., vapori iniţiali presupuşi uscaţi. 



Câtimile specifice ale vaporilor iniţiali şi finali fiind 0,970 şi 0,800, 

 gradul detanteî geometrice este dat, în aceste condiţiunî, prin raportul : 



0,3636 X 0,970 



1,826 X 0.800 



= 0,241. 



Condensaţiune a prin detante. După dovedirea teoretică şi experimen- 

 tală a luî Rankin şi Clausius, în detanta adiabatică avem tot-d'auna con- 

 densaţiune, crescerea de volum a fluidelor fiind constant însoţită de recire, 

 prin travaliul exterior, ce se efectueză în contul căldurii, de care dispune 

 masele în evoluţie. 



Cantitatea de abur transformată în apă inertă, în spaţiul celor doue 



(1) Către temperatura de 50°, coef. de dilataţiune al vaporilor, adică a care însoţesce 

 pe /, se apropie de valdrea dată pentru gaze, a = 0,00397. 



